Image provided by: University of Nebraska-Lincoln Libraries, Lincoln, NE
About Danskeren. (Neenah, Wis.) 1892-1920 | View Entire Issue (July 11, 1911)
..Oanskeren" I Wig Ryhedss og Oplyss Wplqd for bei danske Falk I A m e r ik a, III-et If DAlell LUTlL PUBL. RODER BMV Nebe. »Da-Ismen« udgaak hoet Titsdag og Judas Pris pr. Vergang. De Jottnede States Il.50. Udlcmdet 82.0s! Blobet Istales i Forstw. sestilling, Betaling, Adressefotandring og andet gngaaende Bladet adresseres: DAXlsH Ll«Tl-I.!’U131.. HOUSE· Blatt, Nebr. Redaktzrk A. M. Ilnderfem Alle Bidkag s·l »Tcmsseren«g Jndbrsldc Ifhandlinger, -.Jsresvonda71cer og Anim sf enhver An, bedetz adxegserisit II. M Anbeksem Blan, Nest. Einer-Hi at lkkzsur koste-krieg as Femnd dass mattk r. Advertisjng Rates made known upon svplj anon. J Iilfclde m Uregelmwsäghedet ved Not-tageler bebeg man flage til det sieblige Paßt-Ofen Skulde der ckke biet-we, bedez maa benvende sig u! ,,Tansteten«g Kontor. :iaars·ckse:ne genvendet sig til Falt, der averterertBladet,eme-t soc at kpbe hs dem eller for at faa cyxysning om de: avertereve, bedez Te altid omtale, at Te saa Avetnsies mtntet i dette Mad. Der ou vom til gen stdig Tit-ne. .L«c1«1:::c: Lapi-Platt« hat iaaet et Tefekzmni im Von-« j Imiifsst dis: paa smas:-, at Z Tkmnient - smngreziatios non-« vxi miære Fszyvujxig for en Tod-schrit- Burifanet Tini omgaaijs fmsrft med Tankcn km at isokbydk Katoiikkcrne nt :1«1«m:e sig sZimlesi Daa dermc Mande. ziiasvnte Blad Ewi ter drg et start Epørgszimaalstegn baqeiter Beretningcsn Paven hat sendt den apostoliske Nimtius for United States en egen" handig Skrivelfe, hvori han udtryks kei- sin Glæde over de Skridt frem ragende Personligheder hat gjort for at fremme Fredsiagen. Dermed states til Præsident Tafts Voldgiftsi forilag, og i Europa menet man, hvasd der vel Lan vcere sandsynlig not, at Meningen med Sktivelsen er at bsde paa de Fejlgreb, Vatikanet gjorde fig skyldig i under Exptæ fident Roosevelts Bei-g i Rom. J Spanien glcedet man sig over General Bixbys Udtalelse angaaende Krigsskiibet Maines Ødelæggelse, som vi meddelte sidft. Skyldes Sti bets Sprængning en Eksplasion i Skibets Magasiner, saa menet Ne geringen i Madtid, at am Spanien end tabte dets amerikanske Besids delikt, saa hat det Æren i Behold. —- Det er dog endnu den Hage ved Central Bixbys forelsbige Udtalels se, at den intet siget am Aar sagen til Eköplosionen i Maga s i n e r n e. Der er Byer i gamle England, Tom hvet Sommer Lager en Ferir. Saale-des Oldham, Bomuldsindustris eng Midtpunkt Fabrikket vg Vætfi steder lukkes for en Uge eller to, og Jndbyggetne gaar til Bierqene i Sfotland eller Wales. Alle uden Politiet ventes at fotlade Byein Voraus-steten anmoder enhoek Fa miliekader om Bidrag eftek Erste til Udflugtem og denn-s Udgister beta-» les fau If Byens Kasie Flere Bner, i IIetrlig i Laneastire, fslger dennej M. « sp Ved Augslmrg Seminar, Minne apolis, Minn., vil der blive holdt Sommerskolekursus for Præster fra sc. Aug. til og med 6. Sept. -—-4 stof. Dr. teoL Sigurd V. leandj of Mensghedsfakultetet i Christiania vil holde tre Foredrag om den fande Kriftendom og andre tre Fore dkag om Paulus og Jesus. Desuden vil han en Akten give en Udsigt over · den kirkelige Stilling i Norgr. En delig vil han prcedike ved en Fest gudstjeneste i Trefoldighedskieken Ssndag den s. Sept. —- Laterne ved Augsbukg vil ogfaa holde eet aller to Foredrag hvet, ligesom vg ias entelte Peæftee hat lovet at selbe Foredtu «Detwved for-W Unber ,s·ge!saatmeig godts Näh-Ath MMVWW «modsatie Papste-nd, indgaas ptilygtis1 Emiike Ægtei kaber of Monat-net i Utah. Derfor har vort Lands Jud vandringsmyndigheder skckrpet Tib« .5c)net med Jndvcmdkingen iaaledes, m det kan forventesy at unge Mennes Eifer, der herefter ilutter iig til Mot monismen, ved qlnkom ten til Ame tika vil blive tilbagc’e11dt —- Bett.» er af den danfke Sie andt i Washing ton meldt til Reqcringen i Kobens Eyavn og det vil rimeligvis hæmme «Mormontrafikken i T.anmark -—-—.-·.s·.--— Mennestelig Retspleje. I Lur Prwsident Tafts Admiisiürns Hi Un ikke chrlig udmasrket Fig ved , ncget und-et, saa bar den Hist m « Und-or coelser og Reis sagst i Ter var BallingersPinchot Za Hm Ewis linder·,øgels·e degge Con I I I « greifen-: HuTe tog sig of Em: var og er der Lorimersis Tiqu til Zcr seist fom Senatct icrrliz islch liger iii med at finde Ret i I Visdeu Our Ju!itsdepariementet1 .r-dex i« i Told betjeningen og : Iris-I freue-s szscrretningsmetodev « Og endelig’hnk Telve Høi «t:i spaft nok at besiille med at Sksxtime Ii van itliqe S.ager —- nu at filrws re per · E n III cr!;aacnsde nenne selig :"i Ptcje Ton er i Grund en nogct user liqt neuer i E .: idt og saa langt als-use T IJi7:c-r!-" . Tom vj san fsslgc Mens » Henker »Im-II der unget, scsm t1.«·--:« ERST OI Itctvplcje I Em« Barbariet — euer bxcr ers Ikalt-s em, at Retten fiddcr j IND ftagen — gør vcl nwppe en jin-di » tagelfe « I Isken bvad vidner alt :7ie1—.«4vr:5c.«" nu egentlig am? Z Jo, de: vidner vaa den est: Ek-! de sm, at Taa langt Tom der TinoesT Menneskcr findes der dem, soku vis«l gøre Uret. ? Og modsat vidner de on at! kke san I undvære Ret, med andre Or « ikke few være tjent med Utet. I I I I I I I I I Detsom alle Mennesket vilde hand le ret, faa var al Retspleje over flsdig. Men som Birkeligheden er, faa er den hell unndværlig. Der htteg ofte Klager over dettie Lands Rat-pler den er daat!· itz, get man. , Maasse. Ren vi maa nu Ipufkc paa, at Retsplejens Opgave netov et at finde og dsmme, hvad der er Ist Altfaa ikke jætljg at saa en an klaget keudt Ikyldig, men liqe faa meget at faa ham kendt uskyldixm hvis han et det. Men al menneskelig Netspicje er Ii Grunden daarljg, det vil fige in Lgen menneskelig Tamftol er i Stand ftil absolut at dsmme Mt i enbvet I Saa· I Det famme gældet de Sage-z Eli-v »Konnger og Senatet hat tage: sig lfor at anders-ge. ; Vor lovgivende Forsamling, og Ida færlig det ærvcerdige Senat, var »Ur-di til for siu oq Landets JEres Skyld at under-sage de mekkænkende Beskyldninger. Bi hat ingen Tro til, at Reue-l eller Sandheden vil blive braut for Tagen i Lorimersagen sauled38, m enhvet Lan se og man indxsmmk den« Dei staat ligeftem ikke i d: t wr ligste og bebste Komttes Mast at bringe Sandhed og Ret for Tagen Den kan afhtre Vidnet, men naar Bidnesbyrdene faa modsiger hver andre, hvad fau? Sagen er jo den at de, oet vit gsre Uret, de vil ogsaa Me: for, dem gældet det mete am at stqu Sandhedcn end at faa den frem- I Det kan jo san ligge nær rot for« mange at finde Fejl ved UndcrspsE gelsen og stetsleou Jsæt kan man jo let komm-. til; at ærgte fis over, saa meget det tøstrt Landch og san lidt der kam-« mer nd of det. I Men Spjrgsmaalet maa ogIaa —- T og væsentllg — sei fra en andenI Side. I Ente-I un Lorimeks Puls —- for, særlig at holde o- til dems- Sag s— W qyldig eller Mis, Iaa ers Resultat-i Mensllq det Icsune I M var um til Its- alone ist I- m ·- W M, im - I I I s v I ogsaa for Lorimeks Sky1d, at uns? Pvers-ge den reiste Anklage. Og hvad Udfaldet nu end bliver, saa er der taget alvotlig paa Sagen, isaa bar den anklagede faaet Lejligs hed til Forsvsr, og Landets Æke er reddet, og det betyder ikke saa lidt. Og hvad faa den virkelige Sand hed og Ret er, —- ja derom can i Eidsxe Jnstans kun den alvidendJ Gud dømme. · Men den Vehandling, Sag-sie har’ faaet, er olligevel et mcegtigz Jud-! lwg inwd Bestikkelse .- I i - I Ttl Pkæftetne , i Des fotenede danfke Kiste-. j l Ved forskelligc Lejlighedek um«-cr« mit Bespg i Amerika blev Sasrgssz maulet om en more levende Jordan-z delse mellem den lasende Menighedz i T.mntc1rk og Im sorencde danskeI jiirkc i Amerika ofte behandäet Blandt de forskelligc Midlcr, der blisv mrvnet var Tirrlig dette. um der kunde udvetcsles Pkcvditantch Tom ch bete-:- Forkkmche og per-! sonlige Jndflydelse maatte unsre i; Stand til at ftyrke og fnytte unei Baand mcllem Mode-its og Dotter-i fix-ken. «I :.-.;: Es:: :«"«",-:«::-)c.s—.- ! den Niet Otxkiz Mo for icreiluåxcx at de dambi -:«-f«n:s«ke EIN-Tier nnd r dercsVess . 1 Tanmcrs die-o mer-c uefcndti krtef Ver-Trento og Je lisvende Zank fund, end Idet nn or Ti1i.r1det, og at« Seite Ema-Te innde Eier til, at Were-« Tier Ox. L.k,:ic.«k im del gamlc Lands kunde finde Vej til Amerika. J Hcsnisksgsds til Jene er der fort: Rcrhandling med Pruvit Zeutheng der mod. ixor Vezvixlie ndtalte, ati Missionshuiene Vilde itaa oabne for Prceiter ai Den iorenede Kirke i Asj merkta under dercs Lief-g i Don-i mark eftcr de for dansfe Præftekj gældende Regler. samt at de Præftetzi der maatte snike at ioretage en iaass dan Missionsrejse vil kunne venie; Neiiegodtgøreliu naar der ved Mssi derne give-s Anledning til den steh-« vanlige Jndsarnling til Jndte Mis sion. Ligeledes, at det vilde hilies med Werde deriotn en af de danike ame-« ricanste Præiter vilde deltage i den Jndre Missions Aarömsdr. (’-Sotn metmsde). Ta en iaadan Reifeplan ntdvens digt maatte ordnes i god Tid for it ke at kollidere mod andre Msdek, og da jeg er godt kendt med de forskelss liqe Rejieroute over hele Landes, vil jeg gerne tilbyde d’.«dr. Pest-essen der unter at bei-ge Danmark i den fokesl stanende Sommer-, og iom Iniker at benutte det givne Tilbud, at otdne en iaadan Missionskejfr. Man bedes da inarest muligt med-: dele mig, hvor mange Dage, der kanj tilbydes; og hvilken Landsdel mans helft vil bei-ge. Med brodeklig Hilsew Ærbpdigst Johannes Thorsen Ovenstaaeude tan Bestnrelfen for sit Vedkotnmende med Glcede til træde og anbesaler Tsnken om en nærmeke Forbindelse need Den fors nede Kikte paa den ai The-sen fores ilaaede Wende p. t. Ksbenhcwm 14. Maus 1911. P. B. B. L Frederif Zeuthen E fte r i k r i fi. Ovenftaaende of Johannes That-sen med Tilttædeliel af Provit Zeuthm Formand for Jndre Missionen i Danmark, der omhandlet Tankeudkast Tom kan tjenc til at knytte Forbindelfen in derligete mellem Gudsfolket hjemsi me i Danmark og her i Amerika —«I kan Kirkeraadet for den fotenedej dankte Kirke ogsaa hintelig til trade. Vi trat nemlig, at de to Mag ter —- Brodetkærligheden og For bstmen —- er to Magter, der bo Kræftet i sig til at flytte Bierge At gensidige Bei-g i videre Ud«« sttækning end hidindtil vil fromme Herren- ng baade hjetmm og her-» ovke, vil styrke Brodekbaandet vg» tjene til at kalde til kraftiqere Daub, det fsler vi os fuld ud for Vissct M. ( Vi anbefaler inaledes til fuldj BAUER-ist de ovenfor arm-ded Veje Man Bedetkvægelsens og Bres kelfens Land komme over baade vorij Amte chrenelaud og dort Full « he- i um«-m Z W stehet-Why I s. entsank-. I i i ( i stigipushistokme Smaastkifter. En Anmeldelse « af P. S. V i g. (Fortfat.) 2. »Fde of Jomfkn Atti-« — af Nieolaj BlædkL Eaaiedes er Title-n paa den mast kelige Nr. 2 i Rest-km Hvem N. Vlcrdel er, kcnder jeg ikkek forma dcntlig er han teologifk Kandidat og manuducerct af Hm P. O. Rybergs Hausen, med hvem han viser sig i høj Grad aandelig bejlægtct Han sy rer at Værc en Mond med en uals miudielig stærk Tro paa det, fom jkrwct Haar, ikke -«1 den heilige Ekrifh der er fuld of Mythccz Le gendcn der er tilpastifcde efter Tidens .si1«.w, nei; mcn det, der staat site net 1 de nyitationalistjskc Forfottes rei« Zkriftcr of tysk, fransk og en geiEk Ckstkaktion Tet kcm man se of haust- chvisninget til dem, der spl dcsr Oele 3 Sidcr i hans Bog. Or. Blædel et en Mand, der ved Rede pcm Ismene-, endog de most utrolige Ting, og han er ikke bange for at jige sin Mening i et Eprog, der ef-. tcr krisme Begreber -mer end en Gmg Tircjfer det blassemisfe. Hans er desndcu en Mand, der tror paa: llzxdcm naturligvis ikke dem, Bibe-( sen fortasllcr us om, men derimodI kaadmmex jom han og Aandsfrænsz der mener at have præsteret, navnsz lig i thning of den meft utroligej Vidxzn om de befyndcrligftcs Ting, saaii de bibclkke Undere i Beamten-« Iigning dermed synker ned til rene Ubemdcligheder, ifwr naar dct erin drcss, at de jiges at væke udført af Gud, den olvidende og almægtige Gud. Tertmod er Or. Blcedel en den-' derer Modstandcr of Jnfarkmtionensj llnder, ligcsom Fi. L. Rohbeck i jin Tid of Tjasvrlen Og der er tydeligt nok hans Bogs Hensigt at gøre det as med den anden Artikel i den kristne Troesbekendelse, Iigesom Pro fessor Høffdings Bog sigtet mod den ferer Artikel —- som alt ncevnt. Thi er Jesus Kkiftus ikke undfans gen af den Delligaand og fsdt af Jomftu Maria, saa er han ikke Ver dens Stellen men en Synder af samme Art, omend ikke i samme Grad, som alle andre Mennesker. Og saa faar hver hjælpe sig 5elv, fom bedft han kan: der er ingen Frelse at finde ved Troen paa Jefu Navn — Blædels Bog skal vife, at Jam frufødselen er en Fabel. Og han gar fig i den Henseende saare megen Ulejlighed Efter min Mening kun de han have gaaet en meget forte ke og meget mere lige Vej. Bibelen leeren at Jomfrufsdslen et umulig uden Undfangelsen af (eller ded) den Helligaand Men da Dr. BIE del og Konsorter natukligvis og bevisligt er paa det rene med, at der ikte gives nogen Helligaand, og altfaa heller ikfe nogen Undfangelse af eller ved hom, saa er Tom Fplge detaf —- Fsdslen af en Jomfru umulig. Dei er der Mening i. He· Bleedel hat imidlertid, eftek tyfke og andre Forbilleder, valgt at gaa en anden Ves. Og han er derved kom men for Stabe at leveke et meget ftærkt, om end indirekte Beois for Jomfrufsdflens Ægthed og Virteligs bed. can Lan nemlig ikke staffe den ud af Verden uden ved at am danne det nye Testamente og den kristne Tto fta de ældste Daqe ind til nu. Dei fees-set han dekfor vg laa paa, jeq hat-de met sagt: med alle mulige Midler. Men, som ven teligt Mer, uden Held. Som Ets emplet paa hans Fremgangsmaade ital ncevnes følgende Markuö er det« celdste Evangelium, og Markus new : net ikke Jomfkussdslem altsaa var« Lceren om den ukendL da Markt-Z stretx Altsaa er Jomfrufødslen en; fenere Opdigtning, —- hvillet var« det, fom skulde bevisesl — Jeg tilladet mig at kacde sau dant en drukken Monds Berti-sp relfe. Sagen er den« at hverken Blædel ellet nagen anden ved, om Markus’s er det ældste Evangelium eller icke. Mange hat opftillet det fom en Hypotese, men andet og me re er det Me. Men derimod kan en hvet se, at Markus hverken omtaler Jer Fsdsel eller Barndom, og at der derfor ikke var nagen Anledning for ham til at omtale han- Fid sel af en Jomfru. Derimod siqer W sanfte unget, om end indi rette, em, at Jesus Kristus som Menneske havde en anden Oprindel se end alle andre-, for-di han var anderlcsdes end alle andre. —- Selv ikke en Forfattcr as et nystestas mentligt Skrift er vel fotpligtet til at siacs alt hvad hcm ved —- baade i Tide og Utich I Etsmidkt as Hk. Vicedexs Sismu løb mod Jukaknationens Under ser ifaalcsdes nd. Jomfrnsødslen omtales fkun of Matthasus og Lukas, og felv Jlxos dem viser den fig at vcrre en jenen Tilfsjelfe, da de jo begge oms italer Jesus som Josess og Marias ;Søn. Derfok: Legenden om Joms frufødflen er of Tonm- Optiktdcx7e.— » Man kunde Iris-fes til at finsrgcy hvor tidt overhovedct en Sag jkal vceke omtalt i NysTeftamentc fbr at Oker T.mdt? Tvr er altkna dog to. Vidnor om Jvmsrufødfivm og diske to supplercsk bätmnden Pan den meft flauendc Monds Tilmed ei- Tcimme to dg- ksncitcu der overbovodct onimicr sein Fodicsl og Bamdom Ilimamsnde leitete Tilfoji Nie ni de forste sinvitlcr i Mattlicrus og Lukas-, da er det not· at iige, at inqm sonder til iwgct Jllutthckns el lcr Lukas-Evangelium »den disk-Te iørsns imvitch iør di kommt-r til Lllciitionszs wirst-Eise FUriaiifning as Lukas-. — End-im en Tiiig. c) Vlwdel kan ifkcs san Jomfmiødslcsn iiid i det imc Tciimiiscnte udpn im hedriiike Kil dcr. Blandt Helircvcsrne kuiidc, sigcr man. et Tand-unt Zog-i ikke opsiaa. Lq nn vil den fcsr Iki1-:Iicitjonaliss imsn iililidc Etwlmcn at Hedenskabcst ikkc Leu-Der nogen virkclig Jomfkus indicL mm lum Fabler derein, Tom ved iiærnierc lluderiøgelie altid en dser i dct cis-Tone Men ielv oni Hedenjtabet, som Vlcrdri money var not iaa fuldt af Jomfruisdslen san itaar cndnu til bage for ham det fatalc, at bei-iso hvorlrdes dette Stykfe Hedenfkab kunde finde Vej ind i de nysteftas mentlige Strifter, der bar Hebrwew til Fokfattere. —- Herom bsr Blec del ssge ncetmeke Oplysning hos fine ltore Meftte, iom kan komme en mulig anden Udgave qf hans PtapagandasSkrift til gode. For Reiten mener jeg, st Blckdels Bog fortiener at læfei bl. a. ogfach af den Grund, at den giver vppers lig Jndsigt i, hvad Falk af hand. Slags for-staat ved Videnlkasbelighed, W i deres over al Munde ftore stsomhed Thi det er da klart not, at den Herre, de tjenet, giver sine Arbejdere tynd Kost. . Pest-den er Bogen interessant» fordi den er et Strau, der vtler, fra» hvillen Kant Binden dürfet-. —- » 3. »Religion og Mont« If J. L. Dritter-F »Religion og Moral —- med Irrt-» .ligt Henfyn til Gkælerne« er Title-n paa Nr. 3 i Rækken. Forfatterkmx der er fsdt i 1854 vg. fom Navnet vifcr, tilhsrer den bekendte Heil-erg ske Slægt, er særlig bekendt som Filolog og matemotisk Historiker, er» Tr. phil. og Professor — Han er en Mand, der ikke hat ret nieset til overs for Kristendom, sAabenbaking og den Slags Ting, hvorom ogfaa denne hans Bog bærer Vidne. At. han jelv ikke hat sama Tanker omj den, fes bl. a. derak, at han hat-; føgt ,,copy right« paa den her i Landet, i lwekt Feld bæter denl Paaskriften Ceop right 1911 by J. L. Heiberg«. Tet er den eneste Mast-· ten hidtil, som hat denne Paastrift. Bogens Hensigt synes at være at· vise, Religionen er saa langt fra at vasre Moralens Moder, — fkønt den, I hvad Aldcren angaar godt Lande« vcete det, — at den endog tidt hart I·mac-t i Jmmoralitetenö Tieneite og for Neste-n er blwcsn nødt til Gang paa Gang nt rette sia eftec Mora lan Fordringek, Krisnsndommen san vel Tom andre Neligionsformer.l Fort er meget indigneret over, at! der endnu findes dem, fotn mener.s at Moralen er en Dotter af Neligiosl nen og navnlig as Kristendommen Recigionshistorien vifer nemlig, si-· get han, noget helt anbet. Og som Etsempec herpaa nævner han san den grasske Religion, der kan staas for al Religion, da den hat naaetZ de hefeste Former, noget Folk hat naqet. Den et ikce Moder til Mora len, inen den Moral, fom der fak tisk leves paa den Das i Dag, er, siqee han, for en nieset dreientlig Del Ortes-met Verk. W vs kommee M Uka for demje» Poe-stand vil det være Interesse at hm hvad Ists hak at melde om Religionens og Nomlens Oprindclse. Religionen er da jin-« drt fskste en meget gammel Jndretning, der alle-redi-c findeö hos «det primitive Messineske, sein Prof« Heiberg ved at fortcklle ikkc Taa bclt Iidt om. Host— denne masrkeiige Ekabning er du Religio .ncn freynstaaet af Angst Følelsen of Afmagt over for de ssdnrstkh der .var kmm soc sum-; Dis-He ärmster per wonisjurede smn san oq øgte at vindc due-J Wurst ved Vomwr og Gavek, eller, om han ikkc kunde op mm here-Es Gunst dcrvu aa i det miudsus detm at de lod aus«- s at gis zns Oam Futter-d »Na-must og Kul tur hat altscm den-s Udspring fra Hm lade Triften fra Natsidcu i »den tuenneTkelige V(·vfdsmitd·'-Jiger Fors. sIEide 1(I). Efterhimszcn Tom Esaa den primitive udviflcde iig og blesv bedro, Te, da blrn Inn-J Gudor det Ma« Tot er nmnlig M of Re hgionu..«ntonensi sikreste Resulta :,tc-r at det er ika Gud cllc1 Guders ne, der dar skabt Memu ket, nef mcn nistou Ing omvendt; det er «LILe-knesfet, der baade bar Tfabt og fordedret Gud Men Koppon vil nu engang aätid fmaqe as det, der først har været i den. Ea mir-des ag »Hm med Noli-sinnen Eis-Te an siger »zotfatteren: »E: saa vizgxtj -: L d i cnbver kliefiqivn Tom Vcskmcn kon Albrin holt frigsrc sin im Ein op »rinde1ige, etisk betænkelige Karat .ter of ist Forsøg paa vi-) Hjaslp af en Gub, der antages at tage sig fwkligt of den bedendesi Sage-h at tiltvinge eller tiltrngle sig en Zor del, uanjet, om det gaar ud over andre.« (3ide 26). Sau meget om Religionens Lprindelse Nu Mora len. »Moralen er ai ren borgerlig Oprindelir. Ten begyndrr som ei Produft ni Zamiundsforholocne og dekes practiile Krav til den enkels te, og ostekhaanden Tom Individu aliteten bliocr iig jin Re: og iii Ansvar bevidit, forfincs og specia liseres de etiile Krav« — jigerForf. (Side 17). Den er en Bygning, si ger han, til hvilken der siaoig fsjes ny Smme Men altsaa er, isplge den For klaring, baade Religion og Moral Born of Omftændighederne; for san vidt hat de fælles Oprindelse. Hvok saa disie Omstændigheder er kommen fra og hvorledes den primitive er nogen Sinde kommen i eller under dem, det kommet for modentlig hverken Religionen ellet Mocalen ded; i hvekt Fald ladet Forfatteren os i den mest primitive Uvidenhed bekom, hviliet ikie et saa lidt ledeligt. For almindelige Menziesker tæns let jeg, de: anferte er nok til at vise, at Fotfatteken end ilke hat Anelfe um, hvad enten Religion el ler Moral et, langt mindre om de res Opkidelie Hvad han fortællet os desangaaende er nemlig Opdigs telie og intet andet. Dei er nemlig ligeiaa umuligt, at et Mennesie eller et Samfund kan udvikle fig fra Polyieisme til Troen paa en levende, personlig Gud, som at det kan løfte sig ielv ved Haut-et Al virlelig Erfarinq bevifer dette Jfølge Prof. Heibekgö Teori om Religion-Ins og Moralens Oprins delse kunde baade Gesten og Hun den toge del op med Mennellet bau de i religits og motqlsk Denseens de. Hund-Ins Tuden og Logren med Halen bliver rei ftcerke reliqitle Fremioninger. og deng Evne til at lade fig dreöseke tydek pag stætkt moralst Anlæq. — — Ovad den græfke Rexjgjon an gaar, da heb-des der innen Vevis see for, at den ikte er Moder til Moralenz thi det bar man lcenge vide Derimod cunde det not til trænge Bwis, at Grækekne ovethos vedet havde nagen Religion. Og hvad den af Heiberg san hsjt lovs prifte græsfe Moral ansagt-, iom ital have ydet bat-de Mennejkeheden og Kriftendommen faa nassentlige Dienstes-; da can man af de nytes itamentlige Breve finde ikke faa lidt Oplysning am, hvad den var, da Kristendommen fom i Beminq med den. Det gis med Grcekerne i lsn Tib, fom bei et gaaet med vor Tit-s saakaldte ,,Overmennesket« bl. a. ogiaa i Daumen-L at deres Oder mennefkelkqhed endi- i Dyriskhed oq Svineri GIWJ