Image provided by: University of Nebraska-Lincoln Libraries, Lincoln, NE
About Pokrok západu. (Omaha, Neb.) 1871-1920 | View Entire Issue (Aug. 23, 1905)
Tvrdohlavý Turek' MnpHwl Juliu Věrno Aut pfrklad Ot IVtroTé KAPITOLA 13 Napříi Krymem Kryml Tento taurický Cherson urch národa jest Čtverec či spíše kosočtverec zdající le býci odnesen wxnejcaroicrisnejsicn poDrczi na lít: poloostrov to 1 něhož by byl Ferdinand Leisepí dvojitým Užnu tím perořízku ostrov učinil kou tek to země jeaŽ byt předmětem sporů různých záviotivých národů hádajících se o říši východní bý valé království Bosporu Jež pod- Hobili si poznenáhlu Héraclové šest Jiei iei preo nrisrcm pbk miinn- 0 iu AIniiuA (nthnuA tínnnuA r w u -i lUhři Tataři Janované konečně A 1 provincie jiz připojil MahomeJ II k svému císařství 1 již r 1791 vyrvala mu Kateřina II defini tivní připojívli ji k Huskui Jak mohla krajina tato již bozi lehnali o niž se však smrtelníci hádali unikoouti Celému tkanivu legend mythologických? Col ne tvrdilo se že nalézají se v bati' nách Sivachu stopy gigantických prací tohoto záhadného národa atlantského? Coi nepostavili bás níci starověku bránu do podsvětí poblíže mysu Kerči jehož tři skal tlatfi hráze tvoří tFíhlavéhd Četbě raí A lfigenie dcera Agamem nona a niytemncsiry Která staia ?e kněžnou Diany na turidě zdaž bechtěla obětovat! cudné bohyni svého bratra Oreita zanešenéha Sětry na břehy mysu Parthenia? A nyní má jižní partie Krymu větší ceny než všechny suchopárné ostrovy archípelské se svým Tcbadirdaghem jenž ukazuje s výše patnácti set metro nad hladi nou mořskou svou tabuli na níž vystrojena mohla by býti hostina pro všechny bohy Olympu se svými míiteatrálolmi hvozdy jicbŽ temná zelen rozprostírá se až h moři se svými skupinami divo kých kaštanů cypřiší oliv jud ských stromO mandlovolků či limnfků se svými vodopády Pu Škinem opěvovanými — tak' Že považována býti maže za nejkrás něiŠÍ klenot provincií táhnoucích se od černého moře až k moř arktickému Do tohoto oživující ho mírného podnebí přicházej jak Rusové ze severu tak i Kuso vé z jihu aby ukryli se v rozkoš &lJPhUjrwfti twu ftvjívil pivu nutjrit mrazům severním druzí pak hle dajíce osvěžení proti vysoušejícím letním větrům mořským Zde ko mysu Aia tohoto čela beranlho jež vzdoruje vlnám černého moře na nejjižnějším cípu Taundy za loženy byly celé kolonie paláců vili rodinných domků Yalta 1 Alupka náležející princi Voronco vu zevně sídla feudální uvnitř pak pravý sen orieotálské obrazo tvornosti Pak K"sil-Ta5 pattí cl hraběti Pooiatowskému Arteck náležející princi Ondřeji Galícinu Marsands OrcaoJa Eriklik ma jetek c rův L'ViJi obdivuhodný palác s divokými byitřinami rot marnými potoky iimuími zahra dami otllbenó to zátiší curevoioo Zdá se že i duch nejpodivín štěji! oejientimentálnM' uejro- mantičtější nejumělečtěji! nalezl by uspokojeni ve svých polsdsv rlch v tomto čarokrásném koutě Kvropa s Asií Zd siHJajt 10 tatarské vesnice s řeckými in4ty si mina orienhká s mešitami a tt minarety mueilcy a demli kli Iterv pravoslavnými feraily a khany s théhaiJí V oichl po htbeao jest několik romantických dobrodružství s posvátnými ml sty k nitnl proudí sáltupy poutu! ka a Židovským vtekem oáltlfj ttm kcusnu Karaita a úJollai t i ' Joaaíatem podobajícím se svým tvarem slavnému údolí cedronské mu v němž shromáždit! se mají miliardy duší za hlaholu trouby k soudu poslednímu Kolik divů byl by zde mohl Van Mitten navštiv! til Kolik dojmů zaznamenat! mohl by na této cestě na niž ho jeho podivný osud byl zanesl Ala jeho přítel Kéraban necestoval snad proto aby něco viděl a Ahmet jenž znal ostatně všechny tyto krásy Krymu nebyl by mu popřál ani jediné hodiny k zběž nému prohlédnuti "Snad konečně snad' pravil si Van Mitten "bude mně mož 00 abych pochytil nějaké dojmy c tohoto starého tak zaslouženě vynášeného Chcrsonul" Nemělo tomu však tak býti Kočár jel nejkratší Cestou sleduje šikmou linii od severu k Jihový chodu aniž by zavadil o vnitro nebo jižní břehy staré Tauridy Skutečně umluven byl cestovní plán jak následuje v pořadě ve kteréž nebyl Holanďan ani tázán v přlčiuě svého mínění Při Šikmé jízdě Krymem ušetřena byla cesta kolem Azovského moře což obná šelo nejméně sto padesát mil a kromě toho nadešla si společnost ještě značný ktls cesty protínajíc krajinu z Perekopu k poloostrovu Kerčl Pak na druhé straně Úžiny mořské jénikslé poskytoval polo ostrov Taman pravidelnou cestu až k přímoří kavkazskému Kočár ujížděl tedy po dlioě na níž zavěšen jest Krym jakoskvost ný pomeranč na větvi pomeran čovníku Po jedné straně rozklá dal se záliv Perekopu po druhé pak močály Sivachu známější pod jménem Putridské moře ohromný to rybník Čítající dvě milliardy čtverečních metrů zásobovaný vodami Tauridy a moře Azovské ho jimž slouží Gkénitché za kanál Cestou mohla společnost pozo rovat! tento Sivach jehož pro střední hloubka sotva jediný metr obnáší a jehož voda na některých místech jest slanou téměř do na sycení Nuže a jelikož se za těchto podmínek krystalisovaoá sůl ni dně usazuje mohly by zde zařízeny býti jedny 1 nejČelnějšl:h soliváren zeměkoule v Avšak musí býti připomenuto že vůně podél Sivachu není zrov na příliš příjemná Vzduch pro sycen jest jistým množstvím kyše líny sírové a r by vniknuvší do tohoto jezera téměř ihned lekají jako v podobném jezeře Asphaltitu v Palestině středem teento batin tíhne se dráha z Alexandrovska do Seva stopolu Kéraban naslouchal 1 hrůzou temnému hučení těžce od dychujících lokomotiv jedoucích po kolejnicích na něž občas těšké vluy Sivachu dorážejí Příštího dne 31 srpna vinula se cesta zelenající se krajinou Byly tu trsy oliv jichž větrem íčeřcné listí zdálo chvíti se jako rtuť tcmuězelené cypřiše mo hutné duby a vysoké keře Všude na návrších táhly s vinice jichž réva nezadává se příliš révě Irán coustké Na stálé popouzení Mmeiovo diky plným hritim rublů jitui! ntskrbhu byli na poštovních sta nicích vidy čerství koně pohotoví puttilioul brali u vidy nejkratší cestou Večer pro kt lyl tueitys Don a la uekolik mil dála přišlo se opět k Mehu Sivachu Na tomtd mhli oddělena jest toto svítila! jstu o4 moře Aiov ikibo dtkeu ulikoa pUíiaau po setou IktťUwi a lasturami ieiil průměrná Šíře může as čtvrt míle obnášet! Tato úžina sluje šíp Arabat Táhne sa od vesnice téhož jméns na sever až ku Jeničé na jih pak — co pevná půda proťata pouze na tomto místě tři sta stop dlouhým kanálem kterými proté ká voda 1 moře Arovského jak již bylo 1 vrchu řečeno Při východu slunce zahaleni byli Kéraban a jeho druzi vlhkými parami hustými nezdravými jež poznenáhla pod vlivem slunečních paprsků se rozptýlily Krajina byla méně lesnatá všsk více opuštěná Dylo zda viděti pást! se v úplné svobodě vy soké dromedáry — coi činilo tuto krsjinu podobnou poušti arabské Káry jei zda Jezdily zhotoveny byly zc dřeva bez jedinkého kousku železa skřípaly odporně na svých smolou natřených osách Celkový pohled na vše byl velice primitivní leč va vesnických doni C(cl) a odlehlých statcích shledá váme se ještě s velkodušoým po hostiostvím tstarským Každý smí vstoupili usednout! u stolu ho spodářovs brát! si 1 plných mis jež jsou neustále předkládány smí jísti a pít! dla chuti a libosti a odejít! s pouhým "děkuji" za ve škero pohostinství Hozumf se ža cestující nezně užili nikdy jedooduchoiti starých zvyků jez však vbrzku zaniknou Zanechávali vidy I všude lesklé ruble dostatečné známky to jich návštěvy Večer zastavili se koně dlouhou cettou vysílení v městysi Ařabatu na jižním konci šípu de vypíná se uprostřed písku tvrz na jejímž úpatí sem a tam roztroušeny jsou úhledné domky Všude houští íeniklu jež jest pra vým pelechem plazů a pole dýOo vá s bohatou úrodou Uylo devět hodin večer když zastavil se kočár před dosti nepa trnou krčmou Musíme však do dati že byla ještě ntjlepšl z celého místa V těchto ztracených kon činách Chersonu neslušelo být příliš vybíravým "Synovčo Ahmete" děl Kéra ban ''Již několik nocí jedeme aniž bychom se jinde leč na po štovních stanicích zastavili Proto nehněval bych se kdybych na táhnouti mohl se na několik hodin v posteli byť by to byla i postel v krčmě" "A já byl bych celý blažený zvolal Van Mitten narovnávaje údy "Cože! Ztratit! dvanáct hodin!' zvolal Ahmet "Dvanáct hodin ztratit při šestitýdenním cesto vání" "Chceš abychom se ohledně toho počali hádati?" tázal se Ké rabao podrážděně což mu tak dobře slušelo iic umy Biijrwau uc Ahmet "Jelikož máte zapotřebí odpočinku "Auol Mám ho zapotřebí Van Mitten a Bruno též a předpoklá dám ie i Nizib bude si jej přát!' "Vážený pane Kérabane' pra vil Bruno "pokládám myšlénku tuto sa jedou s nejlepŠích které jste byl kdy měl zvláště hude li též I o dobrou večeři postaráno!" Poznámka Brunova přišla právě velmi vhod Zásoby potravní byly již téměř vyčerpány Bylo důleži to aby to co v bedně ještě zbýva lo nebylo spotřebováno dříve než se dojede do KerČe většího to města poloostrova téhož jméoa kde by sáaoby mohly býti hojně sase obnoveny Pohříchu všsk ač postel v krč mě byla tak lak ucháiejíct pro lak válené cestující měla kuchyfi svůj háčsk len málo cestujících odvaluje ae v tuto roční dobu ni poslední hranici Tauridy Pouse alkolik kupců neb obchodníka se soli ubírl se hud na koních neb kárách po silnici a Ker!a do Plrekopu Ti bývají hlavními oá vštěvnlky krčmy v Arabatu klsřl jsou skromní spokojení tvrdým lůžkem a nahodilou stravou Proto musil se Kérsbsn a jeho družina spokojili dosti skrovnou večeří totiž mísou pilavu jenž tu národním pokrmem v němž bylo však víca rýže než kuřete a víca kostí než masa a křidélek K tomu byla drůbež ona tak sta rá tudíž tak tuhá Ža vzdorovala 1 samému Kérabaoovi leč pevný chrup tvrdohlavé té osobnosti ne podrobil se dla svého chvalitebné ho zvyku an! při této příležitosti Po tomto obligátním pokrmu přinesena byla mísa jaurcu Čili sraženého mléka jež bylo všem vhod k usnadnění polykání pilavu Pak následovaly dosti chutné ko láče známé v kraji pod jménem katlama Bruno a Nizib poděleni byli trochu méně dobře či poněkud hůře — jak kdo chce — nel jich páni Jejich dásně byly by vzdo rovaly í otjtužšímu kuřeti avšak nebyla jim dána k tomuto cviku příležitost Místo pilavu předlo žena hyla na jich stůl jakás nsčer nalá hmota učouzená jako stěna komínu "Co jest to?" tázal se Bruno "To vám nemohu líci" odtušil Nizib "Jakže? Vy jenž jste odsud?" "Nejsem odsud" "To jest jedno Vždyť jste Tu řekl" odpověděl Bruno "Nuže kamaráde ochutnejte poněkud tento vyschlý podešev a řekněte ml svůj úsudek" A vždy poslušný Nizib zaťal zuby do tak zvané podešve "Nuže?" ptal se Bruno "Dobré to ovšem není ale ko nečně nechá se to přoce jeo jistil" 'Ano Nizibe umírá li Člověk hlady a nemá-li ničeho jiného na zubí" A Bruno ochutnal záhadný po krm též jakožto energický člověk jenž nasazuje vše by nezhubeněl Celkem vzato dalo se to ještě polýkati pomáhalo li se několika sklenicemi jakéhos llhovitého piva — - což oba čioiti neopominuli Avšsk náhle vzkřikl Nizib podě šeně: "Alláh buď se mnoul" "Co su vám staloNizibe?" "Bylo li to co jsem snědl ve přové masol " "Vepřové masol" odtušil Bru no "Ah máte pravdu Nizibe Dobrý Mahomedán jaký jste vy neimí se živiti tímto výtečným avšak nečistým zvířetem! Nuže zdá se mi je li tento záhadný po krm vepřové maso nezbývá vám nežli jedinou věc Činiti" "Kterou?" "Klidně tráviti co jste byl již snědl" lakožto věrného vyznavače zá kooů prorokových znepokojovala myšlénka tato Ňiziba nemálo neb pociťoval pro svůj přestupek vý čitkv svědomí Bruno musil vzhle dem k tomu informovali se u ho stioského Nizib bvl iím upokojen a mohl bez dalších výčitek svědomí trávi ti Vždyť nebylo to ani maso vepřové nýbrž rybí se Sebatu druhu to kambaly jež rozpoltí se jako treska a suší se buď na slun ci nebo udí se v komíně a jí ae buď syrová nebo na polo připra veoá Hyba tato rozváží se podél celého pobřeží přístavu roetovské ho ležícího na severozápadním cípu moře Azovského Pánt i sluhové musili se tedy spokojili s touto skrovnou večeří v krčmě srabatské Postele idály se jim býti tvrdší nežli polštáře kučáru avšak nejsouce neustále otřásáni usnuli v těchto málo po hodtofeh pokojích a cítili se býti ráno po přestálých svízelích dosta tečně posilněni Dna a sán sa dsvttu slunce vt Ahmet iii na nohou a hledal poštovní budovu aby zaopatřil ai ár kont Včiieilí koni tyli dlouhou namáhavou jlidou tak týráni že musili si alespoň čtyři advacet hodin odpočinout Ahmet mínil předejeti se zapřa ženým již kočárem před hostinec tak ie nepotřeboval by jeho strýc a Van Mitten leč do něho vstou pili a v další cestě na poloostrovu Kerčl pokračovali Pošta byla na konci dědiny vy značujfc se střechou zdobenou dřevěnými kolbami podobajícími se hořejší části basy ala po Čer sivých koních nebylo zde ani sto py Sláj byla prázdná a majitel pošly nemohl jich ani za cenu zlata opatřili Všecek jsa rozladěn vrátil sa Ahmet do krčmy Kéraban Van Mitten Bruno a Nizib jsouce po hotově k odjezdu Čekali na kočár Ba již jeden t nich — - netřeba ho jmenovatl — počal dávali na jevo známky netrpělivosti "Cože Ahmete?" rozkřikl se "ty přicházíš sám? Což mušíma snad dojiti ke kočáru až na poštu?" "Bohužel bylo by to marné milý strýčel" odvětil Ahmet — "Nemají tsm ani jediného koněl" "Žádné koně?" zvolal Kéraban "A před zítřkem žádných neob držíme!" "Až zítra?" "Ano To znamená čtyřiadvacet hodio zlrátyl" "Čtyřiadvacet hodinl" zvolal Kéraban "Nechci ztratit! ani de set ani pět ba ani hodinu času" "Avšak" podotkl Holanďan zpozorovav že počíná se jeho pří tel nakvašovali "nelze žádných koní dostat!?" "Bude Iza je dostali!'' odsek! mu Kéraban A na jeho pokyn všichni jej ná sledovali Za Čtvrt hodiny na to stanuli před dveřmi pošty Přednosta stál klidně na prahu maje vzezření člověka jehož ne může nikdo nutili aby dal čeho nemá "Nemáte žádných koní více?" oslovil jej Kéraban vyzývajícím přízvukem "Máme pouze ly kteří vás sem včera přivezli a ti nemohou víca táhnouti" "A proč prosím nemáte čer sivých koní v konírně?" "Ježto najal si je nějaký vzne šený Turek jenž ubírá se duKerče a odtud přes Kavkaz do Poti" "VzuešenýTurekl" křičel Ké raban "Nějaký z těch poevrop čených Ottomanů zajisté 1 Skuteč ně nespokojují se pouze tím že obtěžují lidi v Cařihradě nýbrž i po silnicích na Krymul Kdo jest to?" "Vím že jmenuje so Safíar a to jest vše' odvětil klidně majitel poštovní stanice "Nuže a proč dovolil jste sobě dáti zbývající vám koně Safíaro vi?" tázal se Kéraban a přízvukem nejhlubŠlho opovržení "Poněvadž přijel sem onen ce stující dvanáct hodin před vámi aby přepřáhl a jelikož bylí zde koně k disposici neměl jsem dů vodů abych mu jich odepřel" "Byly zde důvody!" "Že byly?" tázal se udiveně majítil "Zajisté jelikož jsem přijeti měl já!" Co odpovědět! na takový platný argument? Van Mitten chtěl vlo Žiti ae do toho ale hned první pokus byl Kérabaoem nadobro odmítnut Majitel pošty však po hleduuv a uštěpačným úsměvem na Kérabans chtěl vrátili se do svého domu an ho prvý zastavil řkai "Konečně nevadl tol Mu síma okamžitě odcestovali máte-li či nic?" "Okamžitě?11 odtušit maji tel pošty "Opakuji vám Že ue mám kont" "Opattte si jich!" "V Arabatu není žádných" "Opatřta si dva opattte třebas jednoho" odvětil Kéraban na maje se více "opattte si půl ko ně ala opattte si lVkrvt4ul lur