Ozvéna západu. (Clarkson, Neb.) 1913-19??, August 05, 1914, Image 5
6000 akru pozemku. pro osadniky v Minnesote. "Washington, D. C. Poslanec kou snemovnou prosla pfedloha, die niz 6,000 akru pozemku bylo otevf eno osadnikum k zabrani. Po zemky lezi u reky Mississippi v niiiinesotskyeh okresieh Aikin, St. Louis, Crowing, Cass, Hubbard, Itasca, Beltrami a Kootchitehing a vlada si je nechala, aby mela kam poustet vody v dobe stavby mis sissippskych hrazi a nadrzi. V se nate stejnou pfedloliu podal sena tor Nelson a nepochybne projde ? kratkem ease. Holub se vratil po dvou letech. Kansas City, Mo. Maly, osu- mely a odfcny postovni holub. po nepfitomnosti dvou let, vratil se prave s kfidly roztrepanymi a bez per v ocasu. Holub vypusten byl z balonu Uncle Sam nedaleko Chi caga pred dvema lety Roy Donald sonem, pomocnikem pilota Johna Hunnewella ze St. Louis. Donald son vypustil tfi holuby s malymi plisky na nohou. Dva z nich se vra tili behem nekolika dni, ale tfeti objevil se teprve tento tyden. Hans Schmidt zada o novy soud. New York. Hans Schmidt, bvvalv katolickv knfz. ienz odsou'Jedeu clovek muze konati vsech- v zen byl pro brutalni zavrazdeni sve milenky, Anny Aumuellerove, jejiz mrtvolu rozctvrtil a nahazel do Hudsonu, podal formalin' zii - dosto noT soud. Schmidtuv prav- iii zastupce tvrdi. ze divka no by- la zavrazdena, nvbrz ze zemf ela , po kriminalin operaei, a Schmidt ze rozctvrtil jeji mrtvolu, aby pfedesel skandalu. Duvody pro povoleni noveho soudu budou vy slechnuty de 5. rijna. Euffenicky zakon zmensil znacne pocet snatku ve Wisconsinu. ir.i: w; t?.l- kon ve Wisconsinu zmensil znac-. lie pocet siiatku ve Wisconsinu za prvinch pet mesicu r. 1914. Za fecenou dobu odbyvano totiz 5,--273 snatkfi proti 6.707 za .stejnou dobu r. 1913. Pokladna Soustati ma dosti zlata. ' Washington; D. C Jezto je ve spoikove pokladne zlata v hodnote jednolio bilionu a skoi'Ovtfi milli onu dollaru a asi .$600,000,000 mm ce v obe.hu, tirednici pokladny pro lilasili, ze Spojene Staty nonsr.si se straehovati nad tim, ze New Yorku poslana obrovska zasoba zlata do valkou ohrozene Evropy.; Prujem, krece v zaludku, letni nesnaze a stfevni nepofadky, cholera mor- i bus, behavka u dospelych jako u casopi-ieeli o neobveejiiem vyna ditek jsou rychle napraveny, kde;ezu vojeiisk.'jm, od ktereho slibo bylo zavcas pouzito Severova j leku proti prujmu (Seve ra's Diarrhoea Remedy). Ctete, co napsal Geo. Prokop. 251 French St., New Brunswick, N. J. : "Severiw lek proti prujmu ti cinkoval znamenite. Moje ditko by lo velmi nemocno prujmeih. a vsak lined jak jsem dostal si Vas lek. dal jsem ho die navod jiv peti dneeh bylo ditko opet zdravo. ja ko kdy jindy pred tim." Cena Severova leku proti prujmu jest 25c. vsude v 'lekarnaeh. Zadejte ho vzdy die jmena a neberte na podobenin,, Kdyby ho lekarnik vas nemel, objednejte pfimo od TV. F. Severa Co., Cedar Rapids, Io wa. (Aug) Kolik se vydobylo letos uhli. Washington, D. C. Letosniho roku rozpoctoveho (konec 30. cerv na) dobylo se ve Spoj. Statech o krouhle 600,000,000 tun uhli, nej- vice za vsecka leta minula. Je to aspon o 100,000,000 vice nezli v roce 1907, ktery stiil dosud v o hledu torn nejvyse. Uhli toto vypl nilo.by pfiblizne vsecky vykopav ky na panamskem pruplavu. Ro zumi se samo sebou, ze vsecko u hli, ktere se vykopa, se stake spo trebuje, coz jest zvlaste yyznamne, Za posledni leta se ve Spoj. Sta tech pouziva mnoho sily jine, hlav ne sily vodni na vyrobu elektfiny. Obrovske jezy pfepinaji reky, mnohe vodopady a horske b.ystfi ny apfazeny jsou do sluzeb lid skych. Velika zmena technicka provedena byla na valecnych lo dich, ktere byly v posledni dobe vetsinou opatfeny vybusnymi mo tory, tak ze--nepotfebuji uhli a pa li hruby skalni olej. Tim spusobem vznika uhli den ode due vetsi kon kurenee, a pfeee spotreba jeho sta le stoupa.Je videt, ze moderni prit mysl a dopravnietvi spotfebuje silv stale vice. Obrovske vydaje na valkxi. New York. "'Valka jest nej- vetsim nicitelem jmeni," pravi 'jako byly zapovezeny pumy zva Van Antwerp ve sve knize. Angli-'ne "dum dum", od jejichz se cka valka s Doery stala milion dol- strojeni se zbroji prave tak jako laru denne a dohromady $1,0S5.-'pfed nimi. 000.000. Valka rusko-japonska sta la -t3.000.000 denne, celkem 2.000, 000.000. Valka, nvni v Evrope ! lw.pfedena odhaduje se bude stati nejmene .$5,000,000,000, kdyz bv trvala asi rok. Ktery dobytek je vy- reosnejsi? Kdyz se podnika ehov dobytka v malem, tu dobytek na mleko chovany je vynosnejsi nez doby tek na maso chovany, pravi pvo fesor W. A. Cochel, pfednosta od- deleni pro ehov dobytka na kan- sasske zemedelske koleji statni. Jim praei potfebnou pro sto kusu jhoveziho dobytka chovaneho na jmaso, kdezto deset dojnyeh krav ;da dosti pnice jednomu eloveku. jVysetfovani ukazalo, ze vetsinou Ifarmareni na mleenyeh farmacli venuji se muzi od 2o do oO let veku s velkymi casto rodinami, kdezto malo pestitelu dobytka na maso je pod ctyficet let. Zji stilo se take, ze farmafi, kteri chovaji dojne kravy, jsou vetsi nou zenati, pestitele dobytka na inas0 vetsinou svoooum. voooa- .v cloveK -le v "evynoue vecie-n mlekafskou farmu v soutezi s m"m " rodimi- Profesor Cochel llvivil. ze pfieina je jasua : , , , - , , w, 1 UUL .1 IV V. I I ' J lllltll IV I"1.V1 U. pestittd df-bytka na mao, tak vy- svelbijt okolnost tu prof. Coelnd. Pfe.l nejakou dobou psalo Va3y se velike veei ve valeenietvi na mori i sousi. tile zprav v torn. trick vch vln bezilratne nfivedenv pry k vybuehu vzdaleiii'1 tf aska- viny, podkopy, miny, i hluboko i xe vode se nachazejici. Pravilo se telidy, ze bude lze temito ta-: jemnymi vlnami bezdratne pfive-j ti k vvbuehu cela skladiste vJi- i iioju a tfaskavin na sousi i na va- j leeiivch lodi. a to na vzdah'iiosT nekolika mil. Pravilo se. ze tim V 1"1. .IV. prave stanoti se Venice vaieei:e lode zbvtecnvmi. jezto onv ta- V 1 VL I J. IK. iV. 111 VIUIVU O IV pfivesti k vybuehu eehi skladiste uabojova a nijak nebude lze vse pronikajiei pusobnosti elektric kveh vln zabraniti. A'edecky easopis '"Scientific American ' v poslednim eisle sv;jm ma podrobnou uvahu o pokuseeh v-' 1 T.l-' ... -1.11 1 emenyen v Jtani za (.luiuetieiix ii mirala italskeho valecneho lod'- stva, kde ctyfi plovouci bonby u lozeny do reky a pak pfivedeny k vybuehu. jedna po kazde, malyni strojkem, postavenym mile daleko za liorou. Podobne pokusy oznamo vany nedavno z Nemecka. lee who ho se o torn nemluvilo. Jest tezko f iei co jest na onech zpravaeh pravdy. Nesly vseehny znamky pravdepodobnost. tak ze ani zku seny zurnalista nemohl by tvrdi ti, ze jsou kachnami, lee proc ne vyvolaly vseobeenou uvahu, jsou-li pravdivy? Kdyby pravdivy byly, pak za jiste melo by se okamzite nclot! -it linrlmriiiii nlvrviToln'fili n HO LCI LI T U 11V.IV 11111 V Vl V OIVJ VH il lirace na mleene larme cia zamest-f . ... , , , ,. x, nedli, pili a odbyvah porady v sed nam kazdemu clenu rodinv. Na drulie strane dava ehov dobvtka " . , , .2 v. v,. v., , , rroslula moderni autorita prof, na maso muzi prilezitost praeovat TT i - - .... . t. , ' . . Haliu pravi. ze stepi asijske Dy s mnoiiem vetsim vlozenvm kapi-, , . ' . . . , , T i v , ly rodnvm mist em kone, a ze zluti talem. Jma zaiimava skuteenost, , . , v... ,v , , . svnove stepi ochocih zvire a tak v o ktere se zimnil pror. OocheJ, ne ), , v c . . L v , (torn pokrocili, ze cely svuj zivot ze iarmar mlecne iarmy tesi se ; v , .... , , . ,. . . . . na nem zaloziti, a kdvz jell na za na dobu, kdv se bude moci oMe-1 , , . ..... ., v. , , ipad, mohh jenom nieiti.'' brat na odpocinek a nzivat vvde-; v. , , , . , , . , , , v v , , rn mnohvch jezdeckvch sraz lanvcli nenez. kdezto pestitel do- L . . ' , . ... , , i kacli slvehame. ze vice skodv zpu- bvtka na maso poeita s oobou : . . , , ; , .... , . , . ,ri, sobeno bvlo vahou koni nez zbra- neho dve karv lobvtka vice. AI lo- . . . , t . . , . . , , . , . . nemi lezdcu. uivoei kone easto bo naklachrfcch valeenych lodi, jezto takove nastroje valeeuictvi staly by se naprosto zbyteenymi, mar nymi a bezucelnymi, jezto byly by to jen paste smrti pfi styku s t a k o vy m prist ro j em . Kdosi ve spojeni s uvahami o dotyenych zpravaeh poznamenal, ze takovy vynalez stroje, jimz pfivadeny by byly tfaskaviny a vybusniny k vybuehu na vzdide nost bez dratove pomoei, mohl by byti ve valce zakazan, prave Kurt byl vzdy ve sSuz be cloveka. Snad jeden kazdy ze etenafu uz trebas slysel rozhovory. zda-li na pfed meli kone zapfazene nebo na nieli jezdili. kdyz je byli ehytili a zkrotili Kimsky basnik Lucretius, jenz zil nekolik rokii pred nasim letopoetem mysli, ze pro ozbrojen ce skociti na kone a fiditi ho do boje uzdou.byl davnejsi zpiisob nez zaprahovati ho do dvojkolky. A- ile jak daleee lidska vedomost sa- ha kun byl vzdy v uzivani jak v postroji tak v sedle. Jihozapadni Asijei zahy jezdili zprvu nejspise v hrubyeh kolec kach, ale assyrske charioty byly silne, lehke, rychle, vkusne a oko vane. Kekove v dobach homer -skych nejezdili mnoho aniz meli in n oho koni a ty co meli, s temi jezdili asi tak.jak to videti u svych nejblizsieh asijskych sousedu. Tur kum a 3Iongolum, dokud jeste zi li ve svem rodnem miste, ve velke stepi Asie, musi se pfieisti zaslu ha, ze prvni ehytili ryehlonoheho jednokopytnika, tez na jejich pla niiiaeh rozeneho a naucili se ve val ce. Kdyz Turei vyhrnuli se prvne ina zapad, byli to vesmes jezdei. Stafi dejepisci vypravuji, ze tak navykli konskemu hrbetu, ze ne- lllKJllll filll iIJVll. 1(1111 l f... . ma. A vzdor vsemu zlepseiu do- !l)raviiimu parou valeeiii kone jsou stak jiotfebni, ze skoro vsecky e-jstesteny, ktere vlastiiim obdivu Jvropske zeme maji siarni fanny sihodnym iiadanim si zUkalo zvue- vjklisnami. aby tarn eiiovaly iifiba- va. Ve Francii tvio farmv bvlv zavedeny prosluIyLi ministrem Col bertem za Ludvika 14. a zvlaste "ynaloz spoeival 'je podporovai velky Napoleon, kte ze pomoei elek-iiT ve svyeh ukrutnyeh a easto zbyteeiiyeh vojnaeli sjiotf eboval vice koni nez kdykoli jiny v do bach staryeh nebo mo'dernieh. Timto zpusobem Nemecko opa tfilo si pekne kone. jiz udelali jiz du jeho. jmeiiovite hulany, v io sledni valce s Francii tak obava nymi. Velky strateg a organizator Von Moltke odhadnul. ze pro sku teenou valku meli by byti na kaz dyeh pet muzu v poli dva kone. Behcm posledniho roku nasi val ky obeanske. zjrava ;rchniho u bytovatele ukazuje, ze spotfeba koni a mezku jenom na strane se vernieh obnasela 500 kusii. Kun je od pfirody zvife statec ne a nauci se zustati nehybnym za lifmeni del, ano zda se, ze se prave takova vfava bitevnim ko uim lil)i. Vlci a jina divoka zvi fata maji strach pred kopyty a zuby koni ilivokych a i zdomac neli casto s uspechein temito zbra nemi se pred nepfately braiii." ,Rusko a Amerika jsou jedine zeme, ktere samy dosti koni pro vojsko doma si odehovavaji. Lepe vedeti mene, nez je moz no, nez vedeti vice, nez tfeba. Ne boj se nevedomosti, boj se vede ni zbytecneho, zatezujieiho, ziska neho jen ze ctizadosti. Tolstoj. Zdaliz chcete se dodelati t ? uspechu, zkuste oznamova- ? ? ni v tomto liste ! Vyplati se to ! ? Milenka byvaleho Portugalskeho krale - ceska sluzka. Trunu zbaveny portugalsky kral Manuel, kteiy "z bozi milos ti" provadel nejhorsi neplechy a utracel s damami polosveta velke tisice, ucinil Gabv Deslvsovou povestnou prave tim, jak s ni u tracel. Proto chodili se na ni v New Yorku a v Chicagu pocestni Americane koukat. Prazsky den nik "Venkov" pise o ni due 1-1. eervence : "Nezni to jako opravdo vy roman, kdyz se z milenky kra lovy, obdivovane pro svuj chic a svudnosti, z damy velkeho sveta vyklube byvala sluzka, k tomu ceska sluzka ? A pfeee se stalo. Pre desle jsme iiz zaznamenali. ze u okresniho soudu videnskeho po la na byla zaloba na 900 korun prori Hedvice Navratilove. umeleckym jmenem Gaby Deslysove. Tato da ma byvala milostnici posledniho poitugalskelio krale, nyni exkra- le Manuela. Zaloba ona podana pro 900 K vedla pak k odhaleni jeji piivo'du, ze je Moravanka ro dem. Uyla shizkou a slouzila i v Praze. Jak se nvni ukazuje zivotni pout' teto krasavice, je hodne pes tra a zajimava. Pocala, jak uz fe ceno, karieru kurtisany jako sluzka. Jmeno Hedy Navratilova je uz hodne proste Hedvicka, moz n a ze take Hedva. Sluzebni knizka kterou ji starosta domovske obce Hornich Mostenic u Pferova na Morave vydal, datum 5. srpna 19 03. Popis osoby pak je udan tak to: "nabozenstvi fimskokatolieke, velikost prostfedni, oblicej kulaty, oci modre, nos spicaty, usta pra videlua, vlas svetly. zuby zdrave. Zvlastni znameni ziidiie." Ve slu zebni knizce teto je potvrzeni praz skeho )olicejniho feditelstvi. ze Hedvika Navratilova slouzila do fijna 1903 u Marie Loblove a pak u Karl a Vodickv. kten se vsak na ni pfi ryehlem stridani dnesnich sluzek nepamatuji. Nuze tato Hedvika Navratilova jednoho due zmizela. zakuklila se a z teto pupy vyletel pak ve sve te exoticky motyl Gaby Deslyso va, ktera s ton troehou franciny a angliciny, kterou ve svete po ehytila, dovedla se uplatit, stou pala po zcbficku vzdy vys a vys jako artistka, takze nikdo z fedi- t el u zabavnich podniku, z publika i etitelu. a pfatele jeji nikdo ne mel tust-ni o jejim piivodu. ktery nyni za tak prosaickych okolnosti b.yi odhalen. Vsude platila za pl nokrevnou Panzanku, toto dite ne jmeno v Evrope i v Americe a ovsem i skvele gaze. Dopraeovala se az k tomu, ze stala se arrakci za.bavnveh podniku prvniho fadu . i .. .' . i jeji jmeno znameiia program, .je ji toilety vyvolavaji zavist i nej'de gantnejsich dam. Pozivaei a svet:':ei se kupili ko Iem ni jako motyli. az padlo na ni i oko portugalskeho krale Ma nuela. jeniuz oslazovala hofke chviie a tizi vladafstvi. A ted' na jednott tu stoji pred uzaslymi ctiteli. ktere okouzlovala )rave zpusoby s gestem damy velikeho sveta. v uzasu za jiste velmi oprav nenem a vzpomiiu'i se obecne na je ji podivahodnou zivotni drain.. Z prazske sluzby, ktera ji pfilis n- vonela. vratila se na Moravu k ro- dicum. Nejradeji tancila a hi'iila a kdyz prchla do sveta. bry se u chytila. Pobyla ve Lvove. pak v Apollo tlieatru ve Vidui. v Pafii. vsude budie jako tanecnice vseo- beenv nndiv ICdvz vra til a se nfed - - . i . - i tivema roicy tio uine, oyia to sen- sace. Vsude bylo mhivi-no a sa- no o slavne umelkyni Gaby Desly sove. ktera se ubytovala v hotelu "Astorie". Jeji pfibuzn?) teta z Moravy. kdyz o torn zvedela, vy brala se k ni do Vidne - ale ne byla pfijata. Dyvala Tlodvicka vzkazala. ze ji nemuze jn'-ijinout. ze by dostala migrenu. Jako vsiehni vysinulci vetsinou. tak i tato dobrodruzka zapfela svuj puvod. ktery nyni prozradi la zaloba na mizernych 900 korun. Kdyby byla vedela, ze to prozradi jeji puvod. jiste by je rada byla zaplatila. Dues tu stoji zase Hed vika Navratilova, byvala sluzka. ktera. omamovala svetaky celeho sveta, i korunovane, z nichz nikdo netusil v ni byvalou sluzkou. Svjt ehce byti klaman ! A na novo tu dokazano, jak snadno i sluzka mu ze se pfiucit mravum tak zvaneho "velikeho sveta'' tak dokonale, ze zahy pak udava i ton v mode a ve zpusobeeh. Die Hedviky se totiz opicily i dainy vzneseneho sveta, zejmena pokud se tyce uboru."', " Jak a ci'm hasiti zizen? Ot.ika easova v nynejsim ve- dru k'tnim. Praxe zivotni odpovi dala za ni az do nedavna tak, ze chudi hasi zizen vodou, bohati pi- vem, vmem a podobnymi napoji, ktere jsou jen za penize k dostani. Dues je i mezi bohatymi jiste proeento absinentu, ktefi se opoj nyeh napoju zfikaji a hledi za ne zaopatfiti jinou n.nhi'adu. Proe poulia voda k haseni zizne ... 1 v, . . , kazdemu nestaci, ma pficinu jed nak v torn, ze voda, zvlaste ve me steeb. nebyva vzdy chutna a dost eista. jednak v torn, ze slabsi a choulostivejsi organism vyzaduje k podpofe traveni a posileni ruz nych pfisad, jakych obycejna vo-! da nema. Obycejne hleda se nahrada kvasene napoje jednak v mineral. -nich vodach. jednak v ovocnycli st'avaeh. Prve pro hojny obsah kyseliny ulilicite a ruznych mineralnieh hi tek vhodne odpovidaji svemu u kolu. Vadnou je vsak jejich draho ta : take z jinyeh pficin nemohou vzdy a kazdemu byti doporuceny; jednak trpi transportem a lezenim . , . . . , . . , , vzdy vhodnych, jednak je kvahta ! jejich veliee nestejna, takze stej ny drub muze jednomu byti k u- ... i v, 1 v T- , zitku a linemu ke skode. Proto te 1 ,,'a i'pe v.xzauaii si iinve tiourozuam lekafe neb znalce a teprve na jeho radu rozhodnouti se pro ten ei o n en "drub vody. Je pozoruhodno, ze prosluly pfi rodni lekaf Kneipp nebyl pfitelem mineralnieh vod a ze jieh ani zdravym ani nemoenym neodporu coval. Patrne nedocili jimi ve sve praxi vzdy nejlepsieh uinki; pred voda mi pfilis ostrymi, jakou je na pf. znama kysibelka, luhacovicka, a j. Nejlepsi je pramenita voda liorska, o niz je aspon jisto, ze v zadnem pfipadu neuskodi. Proto ma kazdy, kdo eestuje v lete po horach, pouziti teto pfilezitosti a obcerstviti se tarn vytecnou sjcalni voilou. vynikajici svou cistotou a svymi zuamenitymi ticinky a orga nism. Ale i v kraji naleznete po ven kove vody dobrych kvalit, zvlaste v iesineh pramenecli a v hlubo kyeli sttulnach z liiohz se cerp:'i vo da pfimo. Voda. vedena potruomi Kvvu-.'tl0 vym. nebo eerpana pumpami z ko- vu. pozbyva tim casto sv'eh do-' brvcli vlastnosti a neni-li kov do-! statecne chranen proti rzi. muze j ,e (ioceia ZKazni. itoio ra-iuo se i chraniti vody. cerpane pomoei ko vovych pfistroju.na nichz jiz zev- nejsek prozrazuje nedbalost a ne-1 cistotu. "e mesteeli byva skoro vsude vi ce mene neci&tena a neni-li jine ho prostfedku, nezbyva, nez tako vou sjatnou vodu svafit a varem skodlive zarodky v ni znieit. SpH sadou ovoene sfavy nebo medu ne bo nekolik kapek z eitronu poskyt ne i takova svafena oda dobry jn'ostfedek k uhaseni zizne. Take studene mleko a dobr'' pod nn'isli je vybornym a obcerstvuji ciin napojem v letni dobe. Y nove dobe doporucuji se ruzne mlecne zakvasy. Snad i tech mozno s prospeehem iouziti takoveho neni znamo, ze by pouzivani takoveho kvaseneho mleka melo nasledky zdravi ne- bezpecne. Ovsem je lepe poraditi se v te pficine drive s lekaf em. Znamenitym prostfedkem, zi zen hasicim a pfi torn posilujicim a osvezujicim, jsou ovoene sfavy lihuproste. Oblibena je zvlaste sfava jablec na, ale i sfavy z jinyeh druhu ovo ce bobuloveho i duzinateho naleza ji cim dal vetsi obliby. Ze je v ja kosti teehto stay veliky rozdil. ne ni tfeba podotykati. Co se pod timto jmenem v obchodech a hos tineich prodava, jso.u z vetsiho di lu pouhe padelky, nevyrobene pfi mo z ovoce, ale ze syropu, tresti a ruznych pfisad, kterym se dodava vyrobkum dotycna ovocn.a pfichuf. Pficinou toho je, ze vyrobcu pra vyeli pfirodnieh stav je dosud po main a ze tyto nejsou a nemohou byti tak levny, jak by si obchod- nici a konsumenti pfali. Poehod pfi vyrobe jedosti slozity a nama havy, takze i pfi dosti levnem ma terialu, jakeho se uziva je cena cistych pfirodnieh stav dosti vy sokii. Pfes to je lepe nelitovati pe nez, nez vyhazovati je za zbozi tfe ba levne, ale spatne. Nejlepe je obratiti se pfimo na vyrobce a za koupiti vetsi zasobu a uloziti do vzdusneho, chladneho sklepa. Le zenim neutrpi na jakosti, lee by mistnost k tomu volena nebyla vhodna. Dnbri sfvn dim hvti v nimlilp- 1 v....,, - v. x, , . :du kristalove eista, chuti jemne, aromaticke, odpovidajiei pfiroze ne chuti a vuni dotyeneho druhu o voce. Kdo jiz ma nejakou zkuse nost, velmi snadno rozezna pravou pfirodni stavu od padelku. Velmi hojnemu odbytu tesi se ln-o svou laci ruzne strojene ob- Jeerstvujici napoje, j. sodovky a li- ; monaciy, uaie sumive oonoony a prasky a podB, kterych take mozno beze skody pouzit, nein-li prave nie lepsiho po nice. Ovsem hoj ne a caste pouzivani nelze schva lovati, neb neni v nich krome vo dy takfka nie pfirozeneho, ale sko ro vse umele a padelane. V.v neni Ihostejno, cim clovek zi zen svou ukaji, ze nejen pokrmy, ah1 i napoje maji znacny vliv na zdravi a tysickou i dusevm schop , , , , , , . . r nost, o torn bjdo by zbytecno sifiti opatrnostia voliti jen napoje zdra- .v.ivvvniv, tl I"1UU llUOllUlltl , - , - obcerstvujici. Dobre leceni. Kazdy dobry lekaf snazi s.e nej dfive zvysiti vyzivni silu paeiento vu. Hledi napfed vycistiti vnitf nosti a pak vzbuditi novou chut k jidlu a dokonale ztraveni poknnu Tim pfivede telo do tak zvane rov-5 novaby. Z toho sameho stanoviska. odporucujeme Vain Tfinerovo Ler . cive Hofke Vmoynebo C- jittrzbavite telo vsech necistyeh. skodlivyeh latek, ale neseslabite ho. Vseehno lustroji nabude novo sily a chuti k i jidlu. pravidehte zazivani a fa.dne iVmesovani. Nezapomente n.i Tri nerovo Leeive Hofke Vino, kdyz nabude Yam. ehutnati. kdyz bude t' slabymi. stale unaveiiymi, kdyz spanek Vas bude trhanym a kdyz . Vas neosvezi. Fzivejte ho, kdyz budete stizeni zaepou a nasledky jejimi. Y lekarnaeh. Jos. Trinei; veiko:vyrabitel leku. 133-1339 S. : Ashland aw.. Chicago. 01. Mejte no nice Trineriiv Linimen1". abvste lll0hli lined pouziti pfi nahlyeh bolesteeb. pfi otoku. stuhlosti, vymknutine. Svatby bezrukych. ,iV- ork. on cers a v 1'rooklyne konaly se onelidy dva siiatkv. Zenil se bezruky v Yon- L;rt.s a bezruka v Droklyn?. Oscar Fried. 32 roky stary zenil se se .-leeiiou Hildou Dahlgrejiovou a bezrukj'i Marie Lorainova vdaA'ala se zaGerardiho. Freid pred rokem hvl zasnouben Dahlsrrenove a sta lo se urn nestcsti. Dostal se pfi pra ei do styku se zivym dratem elek trickym. bylo tfeba jeho ruku am nutovat az u ramenou a nohy by ly paralysovany. Musel drzet pero v zubech. kdyz iodi)isoval licenci snatkovou. Pfed casern zadal za lobu za nahradu v obnosu 100,000 dol. a Indo urn porotou udeleno 75, 000 dollaru. Soudee Morhauser o vsem jakopfitel trpicich snizil na hradu o 20.000 dolaru a nyni byl zada n jeste a pel proti rozsudku. Lorainova je pfedmetem pozornos ti na Coney Islandu jako bezruka zena. Pise znamenite nohou a pro to nebylo ji obtizno podepsati li cenci. Zula botu a peknou, vymy- tou nozkou podepsala listinu.Kdyz bylo klerkum hlaseno, aby zdvihla ruku ku pfisaze. ctveracive se us mivala a potom byl ji prsten snub ni na miste na prst ruky navlecen na prst nohy. Predplat'te si na "Ozvenu Zapadu." Stoji $1.00.