Danskeren. (Neenah, Wis.) 1892-1920, July 25, 1911, Page 2, Image 2
.Yansheren··. I Wie Nyhedss es Oplyts singst-lud for det hauste Falk i A m e r ik a, Inst-et as DAleH l«l"1’ll. PUBL. AOU8E· Ist-M, Rehr. »Das-steten« uvgaat hoet Tirsdag ongedag Ins pr. Vorgang. besonnen States i1.50. Udlandet Ist-O Bladst ostaleg c Forstw skstilling, Bemlingk klldressesomndring og ander angaamde Blut-et adregsetes: DAXISH I«T"«l’kl. PUBL. HOURE Blatt. Nebr. Redaktou Il. M. Andersen. Alle Widqu «l ,Z«e!:!steten««s Jndbnws About-singen ...mewondancer og Amtxe If enhver Att. heb-g avresmen III. M. Andetsen, Blan, Reh-« Futen-d at jåjajr Muskel-Hee- as Eos-nnd onus matten Ach-entging Rates made known upon sowie-anon. J Tilsclde m llkegelmægsighedet veb Nodtaqelseu bei-es man Auge til set stedltge Vom-Ofen skkledk du kkke h1cklve, beves man henrenbs Trg nl » T aussen-NO spuken Naar tsæserne usw-endet sig nl Fou. der evertereriBad-Unten so- a: fsbe hos dem sller sot at faa cylinan om du avemkede, bebes De altid otmale, at Te san Stumme mtntet i dette Mad. Der ml vcere til qeni sibiq Nym Allcredc bar man beutydet til nwrvwrekxdr Kongrcs fom en Villion Tollars ieoixgrcs, og .,-Lmaha Bee« mcnen at der-Tom det demokratiske Repræsentanthus kan forlænge den ret meget mete, faa vil den inan blive en 82,000.0«0,000 Qongres. Zukkexszruftens Sagfsrek figer, at dersom HøjefteretssTommer Har «1ans Anfkuelfer blev gennemfsrt, saa vilde vore Fængflet Tnart blive overfyldt. Bel, maaske det var der for, Flertallet af Rette-us Medlems mer udtalte en forskellig Ansiuelfa menet en Kollege. Den japanfke Statsmand, Grcv Okumai hat iflg. T-—e i »ijft.«s med Henstm til Korea sagt: »Vi be traqtek Missionckternes Arbejde Tom et itott Verk, for hvilket vi maa tak ke dem. Ogsaa vi maa betragte Koreanerne Tom vore Brtdre, vife Medfslelse og leiqhed for dem og poa den Maade qsre dem til et vix-selig retiindigt Folk.« Millionæren Edward Hines lægs get kkke Skjul paa, at han hat or beidet for a: faa Wut Lonmer valgt til Senator; men han hat gjort det of bare »von-wüste Bevægs grunde,.. Senator Penrofe mencr ogsaa, at det var Patriotisme, der drev Hines til at arbejde for Loris met-s Balg. Vi fkal ikke modfige denne Paostand, men blot udtale Ønfket om at faa en god Definition of Patriotisme. Hvo Lan be visp, at Trustene itke er patriotisku Mr. H. Skov Meisen, Form-J ningssprer for Tan. Luth. But-J Hause, afrejste Sondag, den 16 ds." paa en Fortetningsrejse til Ton-J mark. Den 20. afrejste han med» Ost-at II fra New York. Pan Tit-L basgevejen agtek han at aflægge. Bei-g i nogle as Samfundets Me nigheder i Øftm Hans Adresse vil indtil omkring vcd Slutningen af August Vcere: Missionshoielleh Lsngangsstræde, Ksbmhavn. For det 13. almindelige evange Ifkk Myerske Fællesmsde i Upsalm Sverrig, fra 28 til BI. Auquft (fejl agtig angivet i sidste Nr.ti1 Is« Aug-L er offentliggjort følgendel Program: Fsrste Dass Aften by der Erkebiskop Ekmcm og Dompwvstl Lundstrsm Velkommem og de frem mede Kirsesamfunds Repræsentanter sparen — Nceste Tag Gudstjeneste,» Iwor Bifkap Billing ptcedikek. Der·’ most Fotedtag of Konsistorialraah Luther- Jngen personlig meisten dos uden We; Bifkop Brun: Den We M Wirksde blaudt Wes W; Bist-w Betaut-M I stieh fortsasttcs med Fokedrag af Kon-! sistorialkaad Hauleeiten Jesu Etit i dan- Bctydning for Nutiden. — Paa Mødcts sidste Tag holdes dertz Widstjenefte ved Professorerue Alt-« haus og Rudin og fortsasttcs med Specialkonferenccr. Tor Tluttcs med Gudstjcncster vod Vræsidrnt Bez zel og .waprcrdjt·ant Ruudgrm — :!!cødct-:s Hovrdipdcw or Prof. Ih ntci-:-. Leipzig, Og Bjskop v. Scheel, THIde « WOR Motmonerncs Aandsslægtstab. » Mormonvladct »Bifuben« af 13. Di-. anførcr nogle Bladudmlelser angaaende et Antichotmonellksdh sum :)oldtes i Kontertpalæct i W benhaon for en Tid 7jden. Bladet anførcr fra »Genehm Ider«, »Eocialdemokmten« og »Fei «kcst-:s Ilvjs". Tot er da good at man ikke beyøvcr at nøjess med de .Uddrag ak Nest-raten Tom Mormonbladet Igioer os. .,-sckristcligt Tagdlax« og andre Binde leverede ogsaa Referat fka Moder i Koncertpalæet, og de var i hvcrt Fald enige am, at de Be sviscm som Past. Thorsen og Or. IFreece havde benyttct, og fom de fremiagde i det nedenjor omtalte IEftermødQ var regte-, Eaa de fo’r ist-c med Saat. Modet i jkoncerwaiæet stod, saa ’vidt vi Tonncda i en vis- For-bin ’de1!·e med, hvad vi ganske fort med delte i :kr. 54 om Kampcn mod Mormonerne derbjemme. » Mcn hvad der jærlig interesse rer os hcx, det er det Bevis —- ellet Isdampmateriale Motmoneme hat»l grebet tit. ( »Im mig, hvem du omgaas, saa skal jeg fige dis, hvem du er.'« ) Marmonerne forjvater sig med« herendie kkistendomsfjendske Bin-· des Rest-raten og faa tixføjet »Bi-l ’kuben«: .,Pkessen fynes imidcektid« Lckt have været«enig om zreeces Fia 7ko·" Dprsom Bladet havde sagt Smudspresfen i Siedet for I,,Pkessen«, saa havde det maaske f OW. j Mcn Tfikfelige Plain-, kom vi llæfexz var netop enme om det mod lsatte. » I Men vi ffal hidsastte cnkeltc Vrudfmkker of dot, Tom »Bikuben« hemmen Tau kon vorc »Ja-few se. Ihvilfen Aand der gaar iqmnem det, ,og derfra dømme om Mormonerncs » Aandsslægtskah ,,Efstrabladet«: »Man beqnndte faltsaa straks at glasde Tig. de intis merk belliac Møder er Iltid dc « morfomfte.« ! »Man Tet, at en si. F. U. M spstetnc Im Amerika iTkst er Dr. Insect-. bist bcntndests tiii i stn Kon ftruktion ikke er vmktsmljg tformos «dentlia er her udcsladt eret for skellM fta dem, vi sendet gennem f. Stö. Olfett Richards Logik! — »Don felv faa megcst Tkuffet nd, da W Slutningstirade Hvad vil den dankte Regeting Aste? ikke, fauledes Tom han nu i Aarrække hat væket vont til det i England, blev besvaret med et: Affkaffe Ksnsi dristrn ved Lovl« » SocialiDemokraten«: .,Mormonekne forsvatede sig bravt ( i Eftekmsdet i den lille Sasl.), greb et Pat Gange de danske Pra ster i Ltgn vg Petsidi og satte St. Freece til Bergs. Diskussion bleis. til Tiber Taa duldsam at Patiente« var ved at wge i Totteme paaz binanden.« ....... uden at Pressa-h der skulbe dømme Partetne imellem, formaaede at afgsre, om Mormoneri ne, fom His. Frei-re siger, er For brydere eller blot nogle Spekulati ter i Religisfitet. " « »Folkett Avis«: ! »Ved 11-Tiden sluttede det lus kede Mtde, og Pressens Repræsens mutet-. der var Dommete i Stri-« den var alle enige om at Mor monerne var de seitende og at Mai; det var et Reverng for de luer Missionsfoll « · Te auf-m Brudstykkek er Mund-f smag as det Materiale, fom Mosis monbtadet fotfvarer sin Seit med; Merkunwtinwvihekveli whe, —- det me et, at Pressensi Reprerfmtmtta W fm var mig wm at Normen-rn- sik as med: MMMWW « f l i l blad« men ogsaa et Blad sont f. Ets. »Jyllands-Poften« var af mod sat Mening. Tetv endet er. at Mormonekne ved at forfvare sig med Stands pressfen oq den kristendotnsffendske Presse hat konstant-et sit Aandss Tlægtskakx Mormoncrne hat-i do senkte Aar søgt at hævde den-s Agtelse ved Zjdcsn af kriftne Samfund, og de get Kmv paa, at vi skal agte dem sont et kristcsnt Einwand Men vix de vinde Vor Ame-Ists «·aa mcm de ikke alone spge at be vise, at der ikke nu merc indgaas polyanichssckgtefkaber iblandt dem, men di- maa kommt-r rent ud med Sprogist og fordømme den Læs re, sont de tidligcsrcs bar prakti scrcst, og Tom de oildc prakti Terc endnu, om ikke U. S. Lov sorbød dem det. To maa i dkst the tagct tagc Affmnd fra Emudset og Zum-set Te kan bruge Smudsvresfen til at tale bannt om Jndrc Mission on Ki. F- U. M. i Tanmakk: men de 7501 Vidr. at derved røber de blot der-es Aandsslægtikab og fynker end dnbisns i kettcknkpnde Mennefkers Agnel-Te Jud-re Mission og Kristelig For enixm for unzu- Mwnd i Tanmart Ism- 417okt og gar en Gerning, fom — trodss den vantro Presse —- hat rettænkende Mennchrrisk Jlgtdlsc Tenno Arcer kan bverken Mor moncsme eller den med dem Hands duslasqtedp PcmJe bprøve dem. d---— Gary Indiana. Eu modetnc Vidundctby. For sein Aar sit-en var Egnen, book Ascicvigansoensji Zydipids be rører Indiana-;- ziyfh en sdeZtræki ning af itiftende Zaudduner og for krsblei Egekmt — ligejaa tde og tiancjadendey lige Taa unyttig som Zibiriens Etappen Saa kom,,United States Stell Cotpokation« med fin Billionisdapital og jin Hm af Jn genisrek og Arbeit-etc Tsisie Mænd udfsktc et Herku lcsiArbejde Dr boktledede en Flod, flnttede ZW Mit as Jetnbanespor, uquavedc en Hann, ryddede en Skov og belagde Hundrede of Artes af den nsgne Sand med et lag Fragt bak Muldjord. De anlagde 20 Mit as bkolagte Godet og Erment For toiigr, bnggede Arbejderhjem i Hun dredcvis oq fokfynede disse med Gas, etc-Miit Los og et fortrinligt Klo afiniient « Lange nusd Ecmnden anlagdes m 1» Mit lang Ida-de as Zmeltcovi m-, Ztøberick og Værtfteder. Tisse var alt lcmge vasret i fuld Gang, oq de mange Arbejderboliget or for iasimft optagmy saa der ftedse man Wams-:- flere. Ta jeg forleden pas Tcrcsdcs igcnnem Byem Taan Hase i Entsievis undex Opfsrcslfe. ; Tet er imidlertid itte bXOt for· tin hurtjge Fremvækft og sit moderne Burg, at Gary er mastkelig. Det; mærtkligste of alt er dens Stole-· system. ; Alle-rede medens det fstfte stoke Arbejde med Byens Anlasggelfe ftod» paa, tom der en ung Lærer ved Naka Mm. A. Wirt til Stedr. Han com til at tale med en af de leben-; de Jugenister, Arthur P. Melton,« og i Santtalens st udviklede han for denne nogle faa nye og mærtelks ge Jdeer angaaende BIrneundervisi ning, at han blev opfordret til at fremlægge dem for Stolecaadet I Dset fsrte til, aMr· Wirt blevs ansat iom Stolesupetintendent og W Inlednins til at realisere sine Jdeer. IIIqu er, at man den Dag« i Dag hat et merk fremsiredent Sko lesystem i Gaty end maaske i nogen anden By i Werden Mr. Wirt holder for, at man for at holde Bsrnenes Interesse og fm dem til at blive i Stall-in til de op naar et tilftedssiillrnde Udhytti, maa byde den enkelte det, iom han eller hun netop er anlegt for. Derkor findes der i hans Stole-r ingen fast organiserede Klassen men den enkelte gives Anledning til at gaa frem, fom han kan bedst. Et andetGrundprincip ek, at Sto len bist ikke staa ledig 3 Maoneders af Anat-et og de halve Timer hver Dag. Den bst wdnytteg sont ensY hvek kmdeu Fabrik. Ved Gen-« Wistelie as dette Prineip apum han kkke alone at give den enkelte Elev stsrre Anledning til Fremqanws wen vcd Afveksling mellem de for fkelliqe Virksomhedcr hliver det mu ligt at rumme et meget størke Antal Vorn i en given Bygning. Tit en Stole cftet Mr. Wirts Plan hørcr imidlertid meget mete, end man er vont til at tasnke fig i· Forbindelse med en Stole. J »Ernst Eon Erboo1« i Garn finde-s faule dcsts fuldstwndige Vasrkftedm hvor de« sorskelligc Haandvsærk katx lasrchI et Troste-ri, hvor alle Stolesystemets Tkyksagek laves af ielve Eli-vorne1 en AndelssVuth hvor Stole-materi-« cl m. m. fokhandlcs, og en Bank,1 der modmger og ndbctaler Pengew Tom en anden Bank —- altsammrw drevet of Skolens Elevcr under Lasternes LedelTE ( Tot or en hol ny ..Børmsverden«.«i Mr. Wiri er ved at frecnstille, og det vil vwre vel værd at lkkgquærs fis til, Ovad der kommer ud as hans» « . AVTMZL O. Zkov Nieisen New York, 2«. JuXi. 1911. Vogaameldelse m. m. ( ( ! i ! l I i I ! Trinitatio Ecminarimn VIII-— WH. Ton ferne Inn-se Umste 35713 E Amerika Rom sog tian Llnr Q: Fröscu til den Intlnsthe nirka dxt dmsike Fett-J Sinn-je i Alme :·k.'.1 Jls P. ? Mich Forsmnder for Trxrsjmisk Zotninarinm «L«Lajr,:!keis., Taniki Untks Buhl qusix WH. g Enniechi iasnss Pack Titellsladet as It chkskrjsh Tczn ndtdm i For Oinche kned vor Stole-:- anilcknnh Der Imij er Lwidt j Main Lebt Bogen er et lille Pragtvasrt paa « Biber-, Glanspapin manqe »Bit zcdfsxx djsat LntYlaq nnsd Etlic 7norc oTv., ofv. Etriftet giver en klar Lversiat over det Arbeitse, Tom en Flut as vore Land-Inwiku bar over i Amerika for at owns gc Ekdlesaqen i den lntberske nir te blandt den dansk annsrikanfse Elasqt Ton kostet 50 Cents on faas bog Prof. C X. Hausen, Blair, Nebr. Hvert Ojem bar eje et Efsetnplar as denne Bog. Past. Vig kalder Trinitatis Se minarium et «Æreminde for dan ske Kristne i Amerika«, og han ef tewiset, at Stolen hat kostet Sam fundet «ca. 5—t,000 Dollars, og at denne Sum er iamlet blandt en kir kelig Befolkning, hvoraf tun de ferneste can kaldes velhavende. Da jeg hskte, at Pastok Bis skulde fkkive dette Festiktift, sit jeg mine egne Tanker derent. Jeq vids ste not, at der vilde komme et dyg tigt Stkift fra hans Haand; men jeg taenkte paa, at han i en halv Snes Aar af Stolens fskste Til værelfe tilhsrte det andet danske Kikkeiamsund, og at han saaledes let vilde komme til at se paa dcttej Stolearbejde gennem »den dankte Kittes« Briller, der jom betendt er ftcerkt facvede, og at hansFrent-( ftilling let vilde faa et Auftrag deraf. Men den Bekymring Lande« jeg have spat-et mig. Nu ek jeg glad ved, at Past. Vig bleo Striftets Fetwa thi faa vidt, feg kan ie, hat han fom en, der fsk stodl uden for dsette Stoleakbejde, men nu staat midt inde i det som For standet for Stolens teologiske Af deling, bedre end nogen anden das-! ret i Stand til at tage det rettel Beftik og strive overensftemmende med Birkeliqheden baade om For tid og Num. I Vor fern og tyve Aar gamle Sfoil le ex et Mindesmætke, som toller baade Tat og Zpørgsntanl« frem. J dct svundne Kvart Aar hundrede hat Gud ladet et Arbej de blive udført blandt vurt JDH i Amerika, det basrer Stolen Vio ne am. Der blev lagt ,,Grund mcd bange Kam-, men Herren lod det lykteh den lille Spire er bleven en anseelig Mann-. »Fader og Moder forlod os, men Herren tog as op.« Der ligger Tro, Bin, Arbejde og Offervillighed bag ved det Mindes mærke, som Trinitatis Seminarium dannet paa Bakketammen Veft for Blatt-. Lad alt dette kalde Takt-n frem! Men nu ligger denne Prasstestole· med sin for-berede Afdeling og sit ,,colleqe« der. fom et Arrest-ds, til den opvokiende danst amerikanske Slæat De liebste og starkefte Vase er vnndne for en and Del af dem, der hat bygget og opholdt Stolen.P Nogle af dem et allerede under Muld. Post Vig nævner nogle: P. C. T. Musik, Niels Jsrgcn Pe terfcsn og Marcus Beet. Jeg kunde foja folgende to Priesters Navnc til: M. E. D. Rohr og Laut-its Matbiaseu Past. Rohe var med i Ekoici arbcjdet fra Bcgtsndelfe og niste dct mechn Interesse san deiwg i Ekolms Jndoiclsc d. Li. Okto ber 1886 og gjokdc vcd den Lchiqs hed opmasrkfom paa, at den Lille Flut paa 28 Mcnnefkcr ved Fisch i Omaha to Aar for var nn dienen til en anscclig Forkamlinzx Post Mathiasem der aldriz XIV havde gaaet paa noan anden EIN-; end en Axmucskole i Tann1c1kk, vors m vorm Ven af vor Zioiesag II han Iik Hast siu Tel i dct Mi- umk-i nemmeijqe »Ist-beide at indsamle Las-T rorlon, mon kmn giokde dcst og on-i dct med Wde og med Der York bam efendommeliqe jndske Emilj seid am Flusscicr OgsaiI :::l lnndx Nin-ge Taansr i baue LIM« Og en as Studente-me Eprtaltes mig« : Ein Tib, at book des end kzxxxdc komme i prlmszs LIMan um« Etcd Var dem kcrrcrc end Cum-»F Bljtssis og et West-g Ims .I.Ikatl«1ja:m.l oZarr lnndr vi7c dem im meaer Jnt.src:«7-c m Forssnarise at «- dro .:k--r- THE Imm, m bat-. lunkc Ein tij dssgui »Yoro dan alle J usmc Etxtdcntpr ::u man lsiivcs mcsgct ins-. drc m Mariaer Vrcrstcn end vi. gamle bar vcrrct.« Andre kundi- etwvnes, mesn sea« man ile fortsastte i den Zitter.« Mm vil Im den opvoFeUDe Zkæ.1t« aaarr qodt med dem- Vitnd. den« Efolky Fortidcn tcftamentcrrr den tit! Js, da m» inge» vide. Frem-? tiden maa bcfvare Dahn dettei Ewmsmaal: mcn lade vaske tnedi at spat-ge kan jm Me. z Tor staat om Israel i Damme-r tidm at dtst tjcntc Jehnvm me-« dens de gamle, der havde Tet Her rvns ftore Gewinst-n lebt-da men da Toben havde bottrtsvet de gamlO »Um-de Israel det onde for Bet tens Øjne«. De tog ise Amen op men vandrede estrk Bat-lerne I: Afauderne. »Historien gaak Krebsgang,« hedder det. Gib det ikke Milbe MA fe ind her, men at de unae maatts vllle fortfætte paa rette Bis del Arbede Tom Rvdningzmændene af leverede ttl dem. »Naar J faar hakvet. hvad de hat Plsjet, da faar J at vide, Hvad de hat dsjet.« »Har) Salt J edet frlv, og hold erd med hvcrandke«. »Bei-r paa Vagt over for alt det, fom vfl tage Saltet fra edet og lebe eder til at sætte Arven over Styr. Jvak Marias Hausen. ----— J .,Skal jeg drive Mission? Ja ellek Nei«. Efterfølgcsnde est et Ildtog as det Itdste Kapitel af et lille Zirift med ovenjmaende Titel, Tom jcg hermed gerne vil anbefale til voit Zoll Det lan faas fka vort Forlagshug, Dan. Luth. Publ. Haufe. »Hvotledes ital jeg bit-re mig ad med at dkjve Mission? Skal jeg lade alting staa eller ligge og iaa drage nd til Hedningerne?« Jeg sparen Ja, ander visse Omftændigs hederl »Garn- ud i al Verdenl« dis se Otd talte vor Gerte Jesus Kri stus ikke til alle iine davætende Ti iciple, men tun til fine Aposllcy ogI dct var derfok heller ikie alle hans davætende Dijclple, der dtoa ud iom Missionæker, men tun Apost lents m dr, der faltcs iig kaldede dertil. Tone man vi ogiaa i vore Daae mærte os. Falk-r du i dit Hier-te Kalt-et til at blive Missionasr. da raadfsr dig itke med st og Blod, men med Herren! Faler du derimodz intet Kalb dertil, men wertimod et overbevidft om, at Herren ikte vil have dig ud i denne Geruhig da bliv du tun tolig hiemme — men driv Mission alligevel · Hvorledes ital ieg gøte dettei spsrger du. Jeg sparen Paa to Maul-er — ved at give og ved at bede. »Ur-erl« Hvor ofte san man itke htke denne Ohiokdring ved Missiousmtdernr. Mtslimn kostet Me, UMtmslelikaberne tkænaet til maus- Pengr. De M stahiq bebe um Benge.-Vor Hex-re Krisms er en underlig Kongm han er ri gere end allv, ham hører Solvet og Guldet til, — men her paa Jor den er han end-m bestandig fattig, han lover mest af Almiefer. O, giv! Men Pengcne er ikkc Hovedfagenx man kan ikke Ins-d Pengc købe en cui-sie kigtig Missionær, heller ikke ct cui-sie Missiotissresultat Lad Pen gene not jaa meget rege-re Verden « Guds Rjge reget-er de Ikke. Me get vigtigcre end at give er det at bede for Uliisskjonm Bed om nye Missionasrer og ded for dem, fom allerede staat i LlrbejdetY Herren Ihm-. - »Weder Dosten-J Horte-, at han udsitsndc lerbejdkke ti! Hin Opka g AND no sfal dir gives dredc Pun! lud opfmdrcr aucr og otter de ttoende til at bedc for hanc. «En rctiasrdigcs Von formaak megrt, uaar Den er aworlig«. Der bliver dedet ait for lidt for Missionm Hvad er ve1 lemin at give til LIZiinmnen eller at bcde for den«-? At give er selten-, end at bede. Jkke csnhver Givcr beder for Missionen. mcsn entwer, Tom virfcjig bedct for den, vil ogsaa give til den. Last at bebe for denne state Sas, m du vjl Dann laer at give til Den For at Du Sau drika Mxisiion Hek ipjemmrfm er dict nødvmdigt, at du kendek Missionekr En stor Tesi as den Manucå pass- Teltagelse, Tom :!I«’-—:s-«is.m-Jnm.’usr sva de Kriftmy sfnldeis Nordens-seh om dun. Bissøg den-for fijttia LUciå«7i011-.-ti111esr, fksb :!·«’i-:—s«jot::-«"Fri7wr ca hon ists-MERMIS Lsxadk s..-iirfcs sog Rolk«, Tom kcdjges rrs of Pafwr »Je. Don-m Minueaoos lis, Minn» anbefales). HvorIedes Lan du Haue Gmliabcd til en Mis sion, disk-sum du intct heb om den? Mesd Rette beddek det: ,-övad feg ikke ved, gsk mig ikke hedk Last at kendcs MisTionm dens Lande og Rolle-send den-Es Icrbefdere og Ar bejdcs. den-s Vansccliabeder og Re saltem-r — og du vil blive varm for Saum Er du da selv bleven dami, vil du ogsaa sage at opvarme andre-. Du vil take om Missionem tbi »O Hirt-MS- Lvekflsdighed talet Munden«. Nqar anesket kommet sammt-n, ved de ofte Me, hvad de ital talc am, oq de talet faa om Pest og Bind. Se, Missionen er ei intewssanf Somit-femme for trer de Nimmst-er Hvorfok drjves der Tau lädt Mis sion? Hvorfor manglek dkt faa man qe Stedet pao Interesse paa Gavet oa ma Bsn for Missionen2 Dy best set fordi der satte-J Tro, der sattes Krifmek Man bildet fis ind, at man trot, men i Virteligheden ttor man Me. Dei er tun en ind bildt Tro. Sand Tro viTek iig og man vise sig i Kmlighed til erlses ren. i Lydiqhed mod han«-E Ord, idet fokeliagende Also-Ida i Lydighed mod hans MisTionsbefaling Elfter man Hin Fressen Taa vi! man ikke spae Udflugter, Iaa findet man ikke pna Undfwldninger, mcn san kræns der ens Heim for hom. som hat stiftet Missionem og san driver man Mission i bang Nenn Man ved, bvad man hat Wiss-sinnen at takke for, og man tokker 701 den. Man ord, hvad man bar i sin Frelsen i sin Kriftendom man bar etfatet dens Volfignelfc oq san fsler man fiq drwen til at bringt« det gladc Budfkab am Frelfen i Kristus nd til dem, fom endnu fiddet i Møkm og Tal-eng Magst Hat du væket sog, og hat en bestemt Medicin hinl vet dia, vil du da itke anbefale den til dem, der lider af samme Sim dom? Ja, dct vil du stre, dekiom du da ikke hat en Stett men et Bier te i Bkystet. Naar da Jesu Krisis Blod ved Troen paa den enefte erls set hat friet bin fm den sites-stetig sse qudom, vil du da ikkis love og oa pksse dette Bcod eller hjælpe til, at detg Pris kan blive baqket til Verdcns Ender? — hat du end-m ikke crfaret dettc Blods Velfignelfe. eller med andre Ord; hat du endnu ille den levende Tro, 7om Lager Je sus og al hans frelsendc Naade i Favn, faa bed am denne Tro. Dei vil du gar-C fom snskek at eie den og du stal visfelig ogfaa faq den Har du faaet den, faa ital alt »an det not komme i Lavr. Sau vil det ikke ver-te vansieligt for bis at Ef gste, om du skal drive Mission ellet ei. Da vil du fuld of Gliede spare «JA- les vil bet, fordi Jesus vil det. Jeg maa gsre des thi Mti Kett-lis hepwmaekmimosiesroudaocs f