Pokrok západu. (Omaha, Neb.) 1871-1920, March 14, 1876, Image 3
#BnnBRewfca Mvs44aa% ti 'i -tk4M TXCXl £ XlVlTA řili Napoleon III a Eugenie JlUtorúlý román zposl dob 50093 DlL li (Pokrtiotuu to) Bacciochi jakožto nejvyill ko moří přinesl vojvodoví patent francouzského dlatojníka a tím spolu dovoleni že se emi zfiSast ckí ti války proti Rašku "Mé díky za tuto zvláštní pří zeň" pravil Endemo kdyl byl ltacťioťhim samoten "Alerařte mi divoliti jeiti jedna otázku: ml mSj služebník jít se mnou ?" 'Beze tÍ( pochybnosti pane vojvodo To si zařiďte vločko dle vlastul v dle Kdyby se ale tato le by vám anad někdo j kéhokoli sposobu překážky v co tu kladl poulijte tohoto roska xu pro maršálka de Si Arnaud aby vám byl ve všech valích zá ležitostech na raku" Toho si právé Endemo žádal nyní byl u tile nikdo mu nemohl překáleli v provedení jeho vra žedných plánQ "Douíim že jelté níco o mné uslyšíte pane nejvyil komoH U kterého pak pluka jezdeckých střelci jest jenérál Olympio Agu adoT ilacciochi mu udal pluk i místo kde tento pluk stál i prayil ku konci : "Dle toho mil lete a nad no vy pátrati kde jest Já vím že a ním máte jelti nijaké úcty a k tomu můžete docela snadno vho dnou příležitost nalézti což vám také od srdce přeju pane vojvo do" "Z nás dvou ae vrátí jen jeden" pravil Endemo a jeho vpadlé oři zajiskřily děsné "Vrátíte li e vy pane voj vodo jatH to uprázdněné jenerálské místo vám" "Iobře ji jeiu srozauinln Dejte mi na to ruku Já v skut ku již prahnu dychtivoatí abych konečné avému zálli ulevil Sá hnete na mne jak e celý třesu a z toho poznáte jaký jest moj po cit když to jméno slyším Já iem Španil a příbuzný Koreií it& Vy znáte naši horkou krev a proto uiufíte sám utnati že ne mohu toho fcoka díle živíti" Jak tomu mám rozuměli — s % ka povídáte? tázal senejvjlli komolí Žasna "Tedy také nulu jete tu kiánnoa Se&ora na Ven domském náměstí ?" "Já ji utiluju až k lilenství a o na tnuti být má kdybj- se nebe i zemi proti tomu bouřila' iiacxiocbi se chladni nmál a prail : 'Nynl teprv moha vál tprave dlivý hnev úplné ocenili pane voj v od o Odntra&te toho aoka a ak máte lehkou práci Ale to nutím Hej že máte výborný vkus Ta Se hora jest v skutku (ejkráanřjif dáma v celé Pařili Mne to bude opravdu téiiti když ai ji dobudete" ejvyiii komoří stiskl ialesné- mvk vojvodovi a velkou ůslažno- tí a laskavostí ruku když se no lrou7el a Endemo my ulil že v niia nalezl upřímného apojence Bacc-íothi byl ale jeili nebez pečněji! a prohnanřjií než tento padouch jenž byl od ného jod ve den On tedy tu Se&ora miluje T" zamumlal nejvjiií komoří potu telné ae usmívaje když jel do Taillerif cpét "A proto je i n blázen tak dopálen Ale mylim že to bude dobrý nástroj kterýmž ae dá Don Olyrrpio cditraniti a možná také Že se udllají jeden druhého neškodnými aniž by k tomu néjaká třetí 00 ba přispili musila a to by náa zbavilo velké nesnáze Myslím že jsem jednal v té véci a pravou diplomatickou obratnosti" JřťJ Selat topolem Válka nebyla již a počátku Ea efini t řimivá a k tomu jt-ítř ae stalo že Itakousko poddunajaká knížectví totiž Valaiako a Mul tanko oadiloa tím proti liuulra hrozivé joataven{ zaujalo aZkoli bylo posud Kusům válku ne vy Tovldélo V metci červenci přistálo odděleni vojka francouzského a anglického a Varny a nyní u couvnol zase 1'aekieriC byr při opětném dtoku na pevnost Silli atrii od Turka odražen ae svým již značné eeslabeaýta vojskem iře Dunaj a dále pfea Prut Tyto pochybené útoky stály ohromných obétl I sám starý PaskieviC utržil ai při tom lehkou rána Na to složil svou mariál akoa hodnost a zemřel za krátký Zaa va Varlavé Ale rovněž tak citelné byly ta doba také ztráty spojených mocnosti Při jednom pfenáble ném pokuso se strany írancouzS proraziti od Varny d DobruSe krajiny to mezi řekou Dunajem a Černým snolem pohyaalo př 2000 lidi — horkem namáháním cholerou ano i v ležení a Varny spfieobila tato atralná nemoc o bromné ztráty lida a kdyl pal jel li rozsáhlý póžár místo spa stolil a mnoho ekhuliiť a zásob zničil nastal citelný nedostatek potravin jichž nebylo lze tak ry chlá sem dopraviti Zatím plulo aeglické loďstvo provázeno loďstvem franconx kým pod Telením alaribo admi riU Xiapiera do acvemího moře a iehv úielem bylo phméti Své d ub o k iěuiu připojili dobý ti pevnost Kronstadt která chrá ní přístup k blavnímu méatu Pei trohradu a toto méetosamo oble hnouti Výsledek nebyl viak daleko ten jehož se očekávalo Švédsko ne vykročilo ae své nestraň nos ti a pevné hradby Kronstadskó vzdo rovaly všelikému útoku Jen ma lá pevnost Bomarsunt naAlant ských ostrovech byla dobyta V tutéž dobu konala se ve Var ně vojeuská porada aby dalSÍ válečné kroky v dokonalém sou hlase jeden a druhým se děly a a by tím Žádoucího úspěchu ao do sáhlo Zde se ozvalo několik zá važných blasa a mezi nimi Ker hart r5 a jistý kníže poddaný Sultánův jenž se byla padesáti cerkeaskými náčelníky na bojiště dostavil kteříž radili aby ae při stálo v Malé Asii a přede vším a by byli Kusové a Kavkazu vypu zeni Anglican&m se tento návrh líbil poněvadž v tom viděli výN hodu ale francouzský velitel maršálek St Arnaud jenž byl již tak sešlý že se sotva na koni udr žel byl proto aby se uřinil útok na Sebaatopol nejpevnější to vá lečný přislav ruský na Krimu Chtěl totiž svůj Život velkým po duikeiu slavné skoníiti a a jeho návrhem souhlasil koneíiiě také anglický velitel lord liaglan je muž na tom velmi záleželo aby námořskou moc Ru& na Černém moří zničil Loďlvo fpojených mocností přeplavilo tedy v měsíci září ani 60000 mula vojska a mezi nimi skoro ÍIKH) TurkO na poloostrov Krim jenž do Černého moře vy bíhá Tento poloostrov je u vnitř pu stá step kde není stroma ani vo dy kde tráva na jaře vyrostlá již záhy slunečním vedrem usy chá a na jižním kraji se táhnou hory mezi nimiž v údolích a po stráních víno a ovoce so daří ale ostatní ?áit země jest pro cestují cího pravým postrachem a tím více ještě pro velké síly vojska které tam ničeho nenajdou čím by se posilnili a občerstvili ueboC tam není vody k pití Na jižní straně stojí opevněné měto Sebastopol a severně od tohoto města byly tenkrát silné tvrze které chránily ruské loď stvo jež v zálivu Sebaatopolském leželo Dále k severu jest pokrajní sou- hoří řekou Almou protrženo a a této řeky inřl kníže Meníikov jenž byl tenkrát na Krimu gu vernérem 20000 urjžívýšiny o sazené Proti tomuto vojáku učinily spojení mocnosti první útok Po staveni Kusu na příkrých skalna tých březích bylo tak bezpečné i pevné ieu o iě strhl vražedný zapax n chladnou oanouianostl postupovali Angličané a Francou zové proti Iíusim Tu uřinil je- nerál JWouet ae zuavy x Olym pio Aguado ae střelci na koních útok ae strany a tento rozhodl boj Merčíkov tyl zatlafen a za chránil se se svým vojskem jen tím že nebylo francouzské jezde ctvo ještě úplně na zem vystoupi- lo Vítězství a řeky'Almy tak těž ce dobyté při němž se jeneral Agnado markýz de Montbolon a Ok Lavic slavně yy znamenali ano při němž i Juan se zúčastnil dalo očekávali la bude tato válečná výprava brzo skončena Ale tak rychle a lehce nepadla tato hlavni tvrz ruská na Černém moří Ještě to stálo mnoho krve a mnoho zármutka než prapor}' francouzské a anglické na cimbu ří Scbastopolfké tvrze zavlály IIuHové lam měli ohromné zásoby nahromaděné a také velmi mno ho děl Poněvadž spojená voj ka byvše strašným lojem o řeky Almy unavena bez prodleni k ú toku nepřikrocila měl zatím Men tikoT tas že mohl posádka v Se bas topolu sešili ti a celé město ae všech stran nově opevniti Záro veň dal také sedm velkých lodi a vchodu do příntava potopiti aby tam nepřátelské loďstvo vrazili nemohlo Když přitáhlo spojené vojsko až blízko k městu přesvědčili ae že jest proti takovýmto hradbám každý útok marný že ae tedy ma ( cekati až přijdou nová děla a zásoby náboje a zatím ž se musí toto město pravidelným sp Sno bem oblehnouti K torno úcela byl na jižní stra ně od Sebastopolo atánový tábor zařízen a nejen tento tábor ný brž i spojeni a mořem bylo opevj ně no Angličané ae usadili v chobota Balaklavském Francouzi ae rozložli táborem o Kamieie PrávS t to doba eemřel St Ar naud na lodi která jej měla ne mocného do Cařihradu dopraviti Cest jeho života vedla jej skrze doupata zhoubných nepravostí a ve svém zhejralém a dobrodruž ném živobytí zkazil své tělo strminou nemocí která ho již po mnohá léta nlírala a které nyní v hroxných mukách podlehl Nu jeho mtsto stal ae nyní vrchním velitelem jenerál Canro- oeru Stínový tábor Francouza táhl ae akoro plil mile okolo Kamieie O jeho opevnění ae pracovalo va dna i v noci a v tomto rozsáhlém za samých stána sestávajícím mě stě panoval peatrý a íilý život Zde bylo viděti Turkr Irán- couzaké bulány Araby kyrysní ky peai mužstvo i délostřelc v pestré aměsi pohromadě tam za se napájeli koně anebo si kupo vali a markytánek potravu a ná poje jiní zase hráli v karty a opět jiní stáli před stány majíce ruce v kapsách a na tento íilý život se dívajíce Na konci dlouhé ulice mezi dvěma řadami atána stáli za ve černího soumrako dva důstojníci zahaleni ve vojenské pláště Zdá lo se že jsou to důstojníci cej vyš ších btupnfl neboť stálo za mini v jisté vzdálenosti několik poboční ka Stán nejvyŠŠiho velitele byl od tohoto místa jen asi sto kroků vzdálen "Je ta zpráva zaručena pane jenerále í" tázal se jeden a nich "Na mé čestné slovo" odpově děl druhý jenž byl as o hlavu větší a nápadně ramenatý "My jsme slyšeli střelbu z děl ale my slili jsme že to bude srážka na moři Zý tra ráno vám přinesou poslové z anglického tábora po tvrzení Ruský jeneral Liprandi řídil to přepadení Angličané bo sice odrazili ale jejich ztráty jsou prý hrozné" Kdo vám ta zprávu přinesl Don Aguado 1" tázal se Canro beit utlumeným hlasem "Jistý dobrovolník který Sel na zvědy a který se odvážil až k předním strážím Angličanu Jme nuje se Oktavio a vyznamenal se již v bitvě a Almy" "A vy máte úmysl — váš plán je-it příliš odvážlivý Don Agua do" "Ale to se musí stát i abychom dostali o tom co Kusové v nej- kratlim řase vyvésti zamýšlejí zpolehíivou zprávu" "Chcete mít s sebou něco voj- eka?" "Já vezmu jen toho dobrovoK nika a mimo to p&jde se mnou markýz de Monlholon" "Přeju vám mnoho štěstí Don Aguado dejž B&h abych vás za se brzo spatřil Již této noci chcete—" "Ano již této noci neboť se mi zdá že bude velmi tmavá Jest pod mrakem a bouři se silný vítr což je nám obé příznivo" "Já vám tedy nechám úplně na vSli Don Aguado : dělejte co u znáte za dobré" pravil Canro- bert jemuž se zdálo býti za těžko od Olympia se odlouíiti jako by se byl obával Že hojižvice ne spatří "Ale nevydávejte se mar ně v nebezpečí já budu vale udat né páže ještě potřebovali" "Já doufám že tu budu so zprá vou než se rozední" "Tedy a Bohem" pravil Citn robert utlumeným hlasem tiskna Olympiovi ruku Pak si ještě učinili oba jenerá lové vojenský pozdrav Canro bert kráčel se svými důstojníky ulicí dále a Olympio vešel do svého stánu jenž byl nablízku V tomto stána seděli na lodních židlicích markýz Juan a princ Camerata Princ se vzchopil a pokročil s napnutou zvědavosti proti Olym piovi "Noc již nastává" pravil Olym pio máme tedy las pánové vso dali na koně Ale věř mi Kiaude já ee na to již těším to bude zaa něco dle naši choutky" Markýz se usmál neboť se zdá lo že také jeho ta smělá výprava těší 'Mluvil jsi a Canrobcrtem Y' tázal se "Vlečko jo r pořádku Juane přichystej tři revolvery : musíme si pospíšit" "Také já se na tu noíní jízdu velice těším !" zvolal Camerata "Nyní nám sděl evuj rozkaz Olympio' "Torna se ale musíte přísně po drobiti pakli chceme a ty se nám ta výprava zdařila Tedy poslyš te Camerata a já my vejdeme na zvědy Montholon pojede s ná mi jen tak daleko pokud budeme moci jeti a pak na nás poíká Inkermanského lesíka aby nám kryl záda až pojedeme zase zpět My tří nemSŽeme až do ruského tábora se doatati a Montholon vyvedl takové kousky již častěji ale Oktavio jeltS ne" "Já ae všemu podrobím co u stanoví!" odpověděl markýz de Montholon pochopiv plán Olym pia v a věda rovněž tak dobře ja ko on že jim všem konečně stej né nebezpečí hrozí Na Juanovi bylo pozorovali silné rozčileni Ve své uniformě vypadal jako nějaký malý princ a jeho smělá tvář a jiskřící oči u pomínaly poněkud na podobu Fi lipovu "A což já r tázal ae konečně přistoupiv k nim blíže "Ty zQstaneŠ zde ve stanu a budei čekali až se vrátíme" Chlapec zaťal zuby a mlčel "Ty bya nejspíš jel rád a nás mi ?" tázal se Camerata a osmá! so ' ' ' "Jen se nesmějte princi I" vo lal Juan pradce "já jsem rovněž tak srdnatý jako vy" Také Don Olympio a Montho lon nemohli se nyní zdrže ti smí chu ale hleděli se zalíbením na popuzeného hocha Camerata podal tomuto roka a pravil : "Nechte ho pánové ať jede a námi" "On je jelté přilil mladý a mo hl by se v něčem přenáhliti a náa vyzradit" namítal Olympio "Neni-li zde jiné příčiny než ta pak budu rovněž tak opatrný jako vy Já jsem sice ještě mladý ale kdo ví nebuda-li vám moci v něčem prospěli Jen mne vezmS te a sebou já jsem si zde již také přichystal revolver pro sebe — prokažte mi tedy ta laskavost a vezměte mne a sebou" "Tvé přání se mi líbí" pravil Olympio "Dobře tedy pojedei a námi ale zůstaneš u markýze Alo to ti povídám musíš býti o bezřelý a nesmíš se v ničem pře náhliti ať se již cokoli stane Dříve se nesmí vystřelit ba ani hlesnout dokud to markýz nepo ručí" - "Buďte bez starosti pánové" jsa na nejvýš potěšen : „já vám 1 neudělám žádnou hanbo Chcete abych vám podal pláště ?" "Již se docela setmělo" ozna moval Camerata jenž se byl me zi odhrnutou záslonu ven podí val "Aby vojáci ničeho nespozorov vali co zamýšlíme vyvededéŠ naše Čtyři koně Juane až z ležení ven a tam na nás počkáš my při jdeme hned za tebou" velel O- lympio hochovi jenž na se přeho dil plášť a s ochotnou úslužnosti od kvapil "Z toho bude výborný voják i musím říci že se mi ten hoch čím dál tím více líbí" "On zdědil něco po Filipovi" prohodil markýz "a co jsi' byl pryč byl celý nepokojný a já bych ee založil o nevím co že měl svého koně pohotově" "Já ho mám rád jako vlastního bratra doložil Camerata bera na sebe plášť Také Olympio a Montholon vzali evé pláště prohlédli si re volvery jsou-li dobře nabity za strčili si je do kapes a poručili se v ochrana Páně "Nyní ku předu pánové V zvo lal Olympio a zhas! světlo jež hořelo ve stánu Když vystoupili ven učinila jim stráž vojenskou počest a všichni tři kráčeli na konec tábo ra jsouce zahaleni v pláště Tam již na né Čekal Juan s kouřní Olympio se prohlásil přední stráži kdo jest pak se vySinuli v sedla a jeli tryskem podél zahra dy jež e nalézala u tábora Noc byla tmavá černé mraky se přeháněly po obloze a zahalo valy měsíc jen tu i onde pronikl slabý svit jenž objasnil na okam žik výšiny jež před nimi vystu povály Po pravé straně od Balaklavy bylo ležení anglické na něž byli Kusové předešlého dne silný útok učinili Olympio a Camerata jeli na před markýz a Juan za nimi Ce sta byla pisčitá že nebylo koně ani dost málo slyŠeti Když se blížili k pahorkCm spatřili že jsou tito samými vinicemi pokry ty Za těmito pahoiky leží v právo malé inerto Inkerman a v levo Sebastopol Jak daleko ruské přední stráže rozestaveny byly to se ve fran couzském leženi nevědělo ale o tom nebylo pochybnosti že leží vojsko MeuČikova mezi tímto mě stečkem a pevností Tam bylo ještě několik mil cesty Canrobert si to musel pokládá ti za velké Štěstí že měl tak smě lé a odvážlivé tak obezřelé a zkušené pány jako byl Olympio a markýz kteříž se byli dobrovol ně k této ohledací výprayě hlási li (ťukrtoTUU Co povodeň přinesla! (2 stigi pM pro P Z" "NestĎj tam v těch otevřených dveřích dítě Nastudíš se vždyť je vzduch chladný" A babička se otřásla přiŠoupnouc houpačku blíže ka kamnům "Odpusť zapoměla jsem že ne chávám dvéře otevřeny babičko" odpovídal jemný melodický hlas "Naslouchala jsem Šumotu řeky lile jak Šumí proudí a bouří" "Ano pravda" hovořila sta řena "sněhy na horách pouští a dlouho trvající dešť pomohl řeka rozvodnit! Pamatuji se že bylo podobně tehdy za té velké povod ně kteráž odnesla domek strýčka Josefa torno však již přes 40 let' Děvče se nyní také otřáslo a za vřouc dvéře postavilo se a ka men Chvíli stálo nepokojně Konečně však promluvilo : "Podívám se na řeku babičko Nestarej so zaopatřím se dobře a beztoho již více neprší Musím jít na každý pád neboť po chvíli bode tma a brozí-li nám nebezpe čí bylo by pak pozdě hledat po moci:" "Nebezpečí Květeno T Kam pak myslíš díti t" Květena chvíli váhala a obrá tí vši se odpověděla: "Myslila jsem Že kdyby mělo nebezpečí přijít nemáme nikoho na koho by jsme ae spolehnout! mohli ie by nám pomohl Jakáai předtucha pronásleduje mě" již o celý den a obávám se aby nepři šla povodeň Vždyť jsem ještě neviděla řeka takto řádit" Stařena odhodila pletení a kte rým ae dosud obírala a poveta nouc uchopila velký látek do nejž se třesoucí rukou zabalila "Babičko" počala ustrašená Květena "kam pak ty chceš jiti vždyť jsi churava ty nemliel ven" — ' "Mlč mlč dítě I Jest to má po vinnost abych Šla s tebou Měla jsem sama dříve na to vzpome nout Vždyť já dovedu lépe po soudit než ty zdali nám nebezpe čí hrozí Přines mi přesavky drahouška a hul také a dobře se oblekni pujdem spolu a podí váme se mál pravda nemáme nikoho kdo by o nás se staral Ubohé jebfiátkol nemáš nikoho než starou svou babička" Děvče setřelo rychle slzu kte ráž v temné oko její se vkrádala a přebodío též Šátek přes sebe uchopila se rámě babičina aby slabý její chod podporovala a obé obíraly se ven a prosté chaloup ky do chladného večerního vadu cha Déšt již ustál iedé mraky počínaly ae protrhovat a ostrý vítr rychle před seboa je pohi něl Sníh byl skoro všechen zmi zel jen ta a tam vystupovaly je ště špinavé závěje kde je papr sek sluneční a dešt dosud nezas sáhnul Reka byla v skutku již znaíně rozvodněna Babička odhrnouc šedý vlas zo skráně chvíli naslou chala hučícím a z bouřeným ylnám a potřásla hlavou Vnučka otřá sla se při pohledu na zničující proud a v nitra duše její ozývala se slova babičina "Ubohé jehtát ko" Zrak její zalétal od osamělé jejich chaloupky na vysoké zdě továrny a střechám vesničky na protějším břehu Kdo ze všeho toho množství na druhém břehu bydlících vzpomene na obyvate le malé chatky kdyby voda v ne bezpečí ji přivedla f Sero počalo se již rozkládati po krajině však dosud bylo znáti na stran) druhé velký dSia nejmajetnějšiho soun seda ve vemiSee a Květena vspo- měla si na RSženu Gilbertovu dcera domácí sedící v domé tom v bohatém pokoji usmívající se bezpochyby a Šťastnou Col ata rala se ta o bouři a povodeň A ubohá Květena byla ta sama se stařičkou slabou babičkou třepouc ee chladem a ve strachu aby ten jediný útulek kterýž dosud měly ta jediná střecha která je hostila nestala se kořistí roztáčeného živlu "Babičko" pravila konečně "víš že myslím že ten svět jest ukrutný V Babička shrnula opět šediny se skráně jimiž byl si vítr pohrával 4 zahleděla se na okamžik do ble dého hezkého nyní jaksi polo vzdorovitě hledícího obličeje "Aj kam pak zase niyelíš ?" Svět jest dobrý dost" odvětila "a pouze bídní a daremní lidé jsou vini ukrutenství" "Ano a ty a já jsme též z lida jíme část lida toho a co že jsme provinili že jsme tak chodi sa motni opovrženi a opuštěni? V hlase tom spočívala utlumená vá šeň "Ale maj světe" divila ae ba bička "o čem pak to dítě přemý šlí" Myslila jsem o tom celý den jak jsi slabá a stará a já jsem so tva schopna abych náa obě uživi la Mytliš že vezmou nás do chudobince nebuduji moci dosti pro nás obě vydělat?'' "Do chudobince ? Nikdy !" A stařenka ae vzpřímila "Proč pak se o to staráš mám myslím jeiiě pro náa obě Arci ty o tom nevíš já s tebou dosud o těch věcech ne mluvila" j "O babičko pověz mi dne vše ale všechno pověs mi o matce mé pověxať se upokojí mysl má bude mi zajisté lépe když vle budu vědět a byť bych i trpkou a smutnou zprávo slyŠeti měla" "Ba trpká věro trpká" pro mluvila babička polohlasně "Začíná být zima" počala ©pět Květena "vlak hleď babičko hleď" zvolala náhle pronikavě "most přes řeku jct strhán víz trámce kterak je voda unáší A co dělají všichni ti lidé tam tam u továrny ?" Stařena podepřela se o rámě vnučky a zastínic oko rokoa hle děla upřeně na druhou strana "Zdá se že továrna jest v nebez pečí Vidíš sešil ují a podpírají hráz a zdě A věru majt se proč strachovat Znáš ten velký šedý balvanf Vidíš ten jest celý již pod vodou a to je zlé znamení tak říkával vždycky starý strý ček Josel Pojď dítě pojď půjde me zpět do chaloupky" "Ale babičko což tam budeme j isti ? Vždyť jsi pravila že povo deň vzala domek atrýčka Josefa a my jsme bez pomoci sami O -pojď pojď do vesničky vždyť najdeme tam přístřeší Vždy f ně kdo nás přede vpustí pod stře chu" "Aj ditě ty nekoakál za sebe jen hleď že voda vystoupila Již na pastviny a že proudí ta jak v řece tam tady neuniknem a přej řeko nemůžeme vždyť jsi viděla že most jest strhán" Květeně vydral se z úst výkřik ustrašení "Ale vždyť moha běžet podlé břeha & křičet vlak on mni ně kdo oslyší a přijde nám a loďkoa na pomoc Jen jdi do chaloupky a svaž naše šatstvo já se zatím někoho dovolám" Však babička zakroutila Šedi vou svou hlavou "A kdož by odvážil ae života svého na tom pěnícím se p ronda aby náš zachoval? Ne díti mé vrátíme se zpět do obydli naše ho a dfi věřujmo v boha sirotko a vdov že postará se o nás Pojď dítě pojď jest to jižní vítr a přec proniká mi až do kostí a jsem slabá velmi slabá Kosíme jít zpět" Květena viděla bledost jaká rozestřela ae po tona starém vrá skovilém obličeji vidSIa že po slední slova pronášela tabilka uainahiníuk Mžikem zapoměla na nebezpečí jim hrozící ataroat o babička opanovala eloa mysl její a opatrně vedla klesající sta fenka zpět do domku Usadicjt do staré lenoš ky zahalila ji do teplé přikrývky a připravila te plý čaj Pak pokleknoae vedle ni sklonila blavinka svoa do ba bičina klína "Teďsaj-I nebojím babicko" pravila "nemysleme více na to vidím již Že nejlépe jest ad po sečkali" "Vyčkali toho co přijde neeb si to již zlé Či dobré necii to již trest neb útěcha jak koliv vždy vlak v lásce Vél torna díti Bý vala jsem přianá aeuproaná však jsem toho litovala velmi velmi litovala A nyní víra že láska jest ten světlý maják jenž sviti svítí vždycky i ve zboařeaých vl nách života Jak ta voda hulí Uši mé jsou plny toho hekota" Po obličeji stařeny rozkládá bledost a zimničné tont zachvivá Babičko" praví vnučka "ty by jsi neměla dnes více hovořit pojď nlehni já šedna ai vedle tebe a nebuda se nic plát nebada již chtět aby ji axi vypravovala o matce pojď" A babička-nmU vajíc se jak y dětské poalašaoetť vyhov! vnnČe evé "Zatop dobře" praví -nehUď na to že až málo dříví v zácb top dost a nech světla hořt af heři jasně možno že badoe vo dítkem ni které mu zbloudilci" a podepřela unavenou hlava o pol% Stář "Třeba doetanem návl!ra kdeiví Naplň Čajavník Kví táno" "Ano babičko" odvětila Kvě tena a zvláštní pocit zmocnil ae i při pohledu na zapadlý věko vitý obličej na němž neobyčejný úsměv spočíval Zimničné lesknoucí m oko L bičino sledovalo kaž Jý pohyb le pého děvčete kteréž po větnki tíkalo vl v peřádek uvádějíc "Byla jsem přUná a tvrdl ale změnila jsem s Mál dobrý o hen Květeno! zdá au jIté drobet chladno "Kucf tvé jos studené babtvko jako led ty jn přede jea neměla chodit ven že jsem tě jen necha la ! hovořila dívka v rukou svých ihřivajie race babičiay aa jakýsi nevysvětlitelný strach ji ovládal "Přikrej mě lépe tak teď ležím pohodlně Teď si aedai j odle drahoušku Co pak jeia alíbtia Že ti budu vyprávět "O matce mé Vik ne dne babičko teďspi( pot!rljr toho" "Ano bada áli !doe tpáu dřivé al tita-tiru vykonat své po vinnost! A toto jt jdaa a nich Byla j-ta vždy přU&i na matka tvoa i v apomiace na ni Vinila jem ji v srdci svém že xneuctjta poctivé jtaéao oU vé no Tobé nechtěla jm nikdy o tom ničeho svěřit tle dae těsní ce mé obatěkitio Ubohá aboaá Anaa Možno že jem se mýlila Přiacela mi ob ru aeulava a nezdržela ae aby nu vysvětieal podala však slíbila že bJe p£ ti Nevěděla jMsn ničeho o jejím zasnobení( aniž kdo ae kdy o tom zmínil a neviděla jem ji od té doby" 'O jak nkratné! jak nepřiro zené" vyklouzlo ze rtl Květe ny"oputiti dité tvé a byť i bylo s hanbou na svět přišlo nepomy uletí — " "Mlč mlč nevin jí Jet v tom jakési tajemství M"i An byla dobrá a ctnostná Citu atuěat- la t Však ale přede na teb my slila každof-čaě přicházela jiatá částka peněa o4 někoho nezná mého Spotřeboval jeu zaith málo a ostatní ukládala jea aa bank — pro teb Mysleme na ni láskou Květeno" Hlava divčete klesla k prooana "Věděla jsem to" pravila" Vědě la jsem že to vyhýbáni e mni Udí s vesnice nemá za příčina poaze naši chudobu I Jeník WiIon mě vzdálit při poaUdat zábavě když vi JJ1 že lUIena 4šibrtova nechtěla podle mi aedet Každý to zni každý zná mJj pSvod a já chtěla volali k nim o pomoc ! O babičko jak jem ráda nyaí ž nesnažily jsme ae aaikaoaU jo vodui" Však mysl babičina toalala ee již a před měli jinýeh "Povodeh' hovořila aao ano chodák atrýtek Josef! to byly zlé časy To byl Josef a Vojtěch a Jakub tn&j silný stataý Jakub Jak dlouho až snálim ta samota Muslim Jfckuba že dnes avidiao Připravila ji čaj a postavila ivK tlo do okna Květeno? Jdi podí vej ee "Ano ano drahá babičko" vzlikala dívka 'Sile nehleď kol sebe tak tak divu vždyť aedíia tebe" "Ale kde jest host kterého ce káme ? Jdi podívej se neníit na pilině" Aby vyhověla přání babíhaa a snad ji pokojila přiatoapla k okna a afrala do temnoty Zař světla a okna odrážela se 4 vody a Šamot a hukot vody míli m v praskání trámU a kment kteréž voda seboa unášela Mráz obešel ji při pomyšleni le obklopeni jsou zuřící ta živlem kolkolem obličej Její nevysradil vlak cha vy kteréž v nitra jejím ne oeý valy "Nevidím dosud nikoho babi čko Počkej dám tl vřelý káaea do spod nohou vždyť je saál sta dené kdyby Jsi jea chtěl dro bet sdftmnout — Ylak když konečně vKka ba- žeaa spanío za} I Laié ticho a vaiiř a j raka tím méae k vjj dla by ta Batal4 naraceal a vaaa um ntea ztj drženi 1'řtkradla ee k dfeřtss a otevrouc ie shlédla 1 vod stále bliž domk ee dere "Očekáváš ý boat!" Uptala s těžkým aricm{ -jt to smrt? ta bade aékdo trachiit (eJili vodv nás odeeeoar I šla tpet a přiloživši da kaaten opravila evětla aby jaati kole ly Pak poaadtia mm ep4l podiS svte!e v aadsmáal přaýi-'La tom co babička jt adiMa llUvts jejt kleala a v srdci jejím ozývala ee otájka zda kdy bade aaoci myslili Uk jako tařaka Z lás ka lidi v i a viady A pak v po noří opět aa Itileaa Gilbertova heakon veio fllleac ktera1 zajisté byla šťast&a joe mílová na ZJa podlehne k Jr Jeník sí tím do kterýchž Uliaa vlákat ee ji aaaži f BsfKK-nvky A v eaysii představovala jíl ta k aoa vewělka jako slariti feado Jak mtlotai bade Ulea v oalém bílém avaUbaim roexha r lžemi a tiiiemi v bohatýda ka deficit ! Jak hrdé nad si JUk při al vykračovat a aa at akUlvti a abohá Kvěleaa kuráž iva práva má johéao babičky své alt vali aaileaa Vad pejJ ryl di- TosjBit viaamu 1 Poj4ao by la ae a5ai a d máet svého v v trž a Hsbiks vzchcpIa ae aákl v pou! a a volala hlasitě Kdo mi volá? Jdš jíl Jka be T XI jak ty vody traiai k?i aiaiui Kvěitako dttě ta Jdi ka dveHm" "Neal tam nikdo babtčk J poasta Vod Paklž alkUJv výdrži jai jUiej li 4 1 kde koliv jib-W kam by jmo m bo hU aiédL" "Pravtm U ž aSkd toá jdi jo-litat Aby epokojtla almiaé ro?i% lení blond U i ]i mysle KtSuaa vala světlo a aaklidU a dwři Stada4 voda do základ! bifc- postřikovala jt Zrak amobl daleko proaikaoali vd tmavá čvraá noe jea Ucaja ji vrhaJa prak světla na aboaieaé vlay Obráula aby pt aavřla — viak aiy!— aeby! toUdakf kla— nebylo to jméno j]t j#kl t ta nolě salmý pronikl hlas! V a diveni a přkvapai slátala íáii a hned na to phWoot unavá pMtavB ka dveřím "Kvěuao Květeno! Itky ttbe4a kMM řoi pm tály a vy brx ára a já sal pžkkoai J GuWrteí" vyprat íla Ktvteaa přvkvpa a meL Aaoarei já jrm to vyjl j-#a a loďkoa had z vcčrraabyth vám {tomohl tMsk lovoari ks&c zvrátila roab4 mi lďka mal jsm {dovalí a pit ka břha pro loďka ji aoa T a vrátil tni po4Í a kdj by ntyWi iVk- atítU byl bych ma4l shyaoaU Ji tak krosni a abspč&o aa tec jak na Ší$u nolÍ v bo%ři Ni aUkáaar A a&aý mlalt slaý Ulaf maž atkcjl jji viIi ra ee "Ty t il ji nás zaehráft 1 ! Ty ji a náa vapomaaI I vy pravila Kvit+txa a swt ajo jviti vapamatováaa a r%li+i- př-kvaaL "Ani arci aj proto jem ai ViJil im nebezpečí jakima dv mek Vál vytavetav tm kamžikn Mtaal jaeas ro stva jm dřív aaaával 1 k tto sLová pro ma rta at dražsi K tenos draká dívko rol nevidil jak ti mtlaji í l'řt vřji bl#bxt a f řktsl amiae lo rázem z obí£j# diviíaa a ra kwlaý blahý anti ioakvu2 po tváři Vaníný aowtjarTtr špota ta 0 jak dobl 1 jwm Bvila svitla rozžatá Pojď dál Ja a vylhai dříve eo babyka ti řkt má ai odpovědi ode ma ©bir-li- Vlak baixčka mlavtla v aimai čním aárhvata a novUl strýčka Jof a JakaŽMt a ktsrým j 1 adbajic oaaámai 1 doatavU a přiul k jejrk pomocL I £má!a ee a pravila : "Svatební ttot? Přivit jj Květeao přivítej já ai maim hldli svého Jakabv" Mladík obrátil k třea-{ dive fcO jak jm rál" prav it pliltit jm v la col avtdi! 1 mvI její bioadi? A aeeaJUaiIi bade brzy smrt Vás kotm A saad df íve al vlay ala po biti" ti odpovídala Kviuaa MVSak aeavám at racka aai báaai ani litoati Nc ma ayal po leká! kdyby jam v Uchai do via atrleai byli" "Neboj ae doaiám v aj Upii" Ulil ji Jaa4omk TU vvdrll prvat aáraaa myslím le aákJaJy aepovoíl a pakli ty vy dril aai maež&o nekoafvit Vlak nemáte v dosni nijnkf Uk npekojicf ro babkr KviUna nabyla nbvykht d- rnapřitometi a pralaoati mri# Jak jen mokla aapomaoatí nav prášek který před aikobka day oJ lékaře pliaesiat NalVaia jj a připravivši přímila nemocnosti jej polila Za sanita voji odm aiaa bvlsvdoa 1 lék ičiakaj nlahodársi 1 aiaaaic alvvaj a vička svtrajt k odpočmka Se dil poeUl kli a Uako re tváři kdy vrátil a Jan který] byl aseai tím ven vyll aby anal jakého stapai nbcpči do sáhlo lfJi a avítiíaoa v sracev bičina přemo &vteavělads} U vjUll Ulu UíaI tW) : j aš tady daý iw fj aaJt cvh4 o4rit u X4itl bita kivby kiwwt kut pm řd chvílí slvlWl bvt fv káal oJ aall (itlbrtové toviray Ji torna takJa asy v ilaém Wa pčí jlkol prv4 s la při ti íraai Tlak ř4" přratií jwecn vor aa krcriml m v p4i ntaoti sacLráalú Iiu a -čiail j— us vaka amámk abtek poaorovaú moal ad v#da fJtá neb atoep Jak j bak-3 Z Spi Ath jak dobrý a Wdaý já ! Nk kl piu lálk čaj t Z ymii ttfb suj aapotrvbi ji ao krf a jtyi:j f ►Ihky 2 tvé rt wi tím lig tbstitAl liskal nu vlak dlít al: } aJkii%lla 1# ti miLji" A -dclIra2aajit v ra - ii djo svisla us lt skktp aoa~ai v sk rwBJ #4Iwatto u a -olžnri ! A a ty rvd mÍÁ a míaott" -iS smí } Wck m-k-í jw po Waa a d UOakm řw tvwi a b- 4ilk J:'bLí tUbi do-tsí Jk rik j tájr1 í "Vsárj hí V sJkttlh ! ofm kovala Ei(tkt mÁ peatda IáaB bvL aa-1 aámi i v bři™ A boař 1 adalaj1 frtpwj4 en iwLe aa!4aav Sr p©ada j jit sdftvva a voda opadává a ai b 1 kaoka nj ai j'toiwa ttrd t lJsaa ta aa hrá5ai" Usaiit podii po:! aaku ril ialiíia klai spwCtala a lf4-ay noci ti o kterf 1 Si% Um mikU lx t 1 tak tra á l}BJr k:-di kialvM A ráao přáia a ptÍ3o boa kl4 a potc kalilm avt A suita 1 rv44sÁ doti 1 aoaii Ud1 $ř" Msairi Nka ai-váž-ti piwtáls kíXka wkaýafei 1 lami htsaa % tai ! pwai a kďky UesiS bki la kural T'Wfu do v atř puaatim vo- Ktitao doero aidiii a&4 j iivo a adrátw" a fe-Wttoac pi kaa o Cívka pv kr2o va'a r 0 rnlj poklade p# nimi aric K-i vzJyckAlo a taiJa w Lw ko a k Jel ai: V atá dralá mat ka vT 8a k al Nyai ]m J!ay SksJ a akolk aa k skrýváni a UjaL" -To Aaay kl" Lx$f k!a a pí Vritla Kj ví tpfitLa a batika k4 la Lkv a BuottAos dcera Tv mlavs {it rvaama a ua 1 v lak kliá v tváit jak mra ar Přitakal Uáus pwkWkla po4I potí a p wj % ! mt viBÍ a m±ii ra- 4Lsiv jsi a pwit ky "VI v i vyLUm% O matk drahá vám Lt vlmi vmi křivdéao aA BviXtla a2ao al -řd t}viasav tNma-a jsm vám Ul jak im vám slib! vyni- Úa k v am moj taaj4 umo ií -aiw=ii aJ mmaníi jm tati jtsvadt br saaali mljeyl přúi o d4tv4ktrl Ckávaú Zadala jm vá v l&m tombv př4avala tt dik na nijaký čas a pravda ia úa Vlak matka mal míao a4r K-L doov bá afae a 4i1 by jt t jwtvt akrfw Osa láU ma po ri Svač tvrdne lraOwti j4 svoi-ila t přuavilA aáa k torna aby po ta dlooAá Ula alxuJ vízí Ltka Wi tak aby a4ovidl lij mai mákoi 1 rt pcbl a avjnmi ma 4 ductvt Vlsvk kwK kwiv jm to ao pykali Nyaí a2o jt kM vlcma atrpoa 5lrtlk Jt mr tv a prát i vráxlim a aati po tiiim vy kaaavt Asvlilký 4 roa! M po aad:i tiářt a ppsi rado stí sabikal v a stařwsf -VI ja a :á— j v LájK vždyť jm ti t pravil Kvit no" Byly t pidai slova ba bviay Silla aa podmky va4i k vydral s ji kr£m siia aým— vl8i putiovlai Ki-1 aaokl ky kvK pUkati pK takevi smrti T KviUaa pdprai aa rAasi Jaika nbsraU r-C svými d vsltT rod Ji kteřil av 4oa jt ayni d 4omor bvaatatvl a vkaa Potkali právi nrtvo4 aott aa maráfhi tma ti Wiawa Wpwro tLoe poslav a vlak stoit— air tvoa SIjii íse ta amataoa aoti a t táaal e jds a pratoti- ctrkv "lJaa Gilbertova jia a ve Ur podtvau k hros a jy 1 a t% varna ete joťbo asaala mvrkiátil ji pro ad a atoaala Prát i aaJoxit její mrtvola Js4 to amtai i naila takvNt smrt la aíi?aA El lní A keačal j aaa4 bade takto lip ete jf )mi besteito ayal Kbrákem píá prý i a sBjsíT pomtaatf joce avteay amo4!y aid noati vte byřyť kldd jmi 4 sraeaa ro:ii % 4iml roama- nitfcli ni asiaati s vtak laaaa- iesAIa mm r oka a-armeia at ktrak v aori smuiali v ban diiaomi své aávkliía li ktroA v kíJ La jřj hU at ai re lartvo ! 4d m tc j-sj bo KWáJIi VIJy bol pviCilÍu kar b-čky myaiila bnH i čao v rn-toeti Í ta!% v bsp-ot i bssNčl bdi J1 aám lk r kl jvixi t- u ž M t a aj-j kvjn i }-ri} NWj I i Co {tinama ú fovi ! XAE NOVÉ ZAÍ1Z5XJL TISKÁllIIil jt Bjvlai B c:n pUi a avctJtoaTAaavá veškeré tiskové piaco Velké parni lisj at &ša? i# tttot arcaxa a iv JUti JttlLECKlV ANLICK a ržUN'COI7£m£ a - Chicago ařícrthvvesr draba 4 swiij omíi 3 0 11 A H A - SjjIB PilCAGO A NA TTCK20! a v j edioi p ři q i ctsta Xs cái arNi í- A"jb Lr ixtvrm Iřj Hn4mm £Ztms '-' WUrtr t%Uot OXAHA A CHICAG Ol ajkta rairuaasi V Mwai Ttai Jorto áo Sjk Car Yaakto & JL wl sat a nrii k jsaoejt Cíly a Partie r%:rv4 V tius Jíwi?vji d lact Iwlťt tv Otma a Kak V tt Musau ds St ri Sf:-n-f- L-aLk a tWi t -VwrwaáfodaMrak V liaa lrta do VuU C4ar IVL CWi Ctv Er iatjTfmm m jns Lati V CUvts do ini j 1% !ah Pra-n lt -~ a ka tia avda ao iriá-4 Cataař Cliaioa lb Ca ca ihti l% % ÍCmm X FvLTa d- Fřpt n MJvaak % ks m }aýaa nid-rtlas v Wn— -qim bil V Cnaraoo vi CVa£ j4octmá svMMA r — -i a SI00X CtTT 6 PACIFIC ST paul a ziz-jx a rr tiriiy laia aet K£xvrk VOZY SK NEflMt mmm e "' Jjr h tfc fH ti m0 k i v v 1 19 :y v mm mm V - v- r it - rm rmm iWks nm tm k - - t mmmtt mm a aT"apmaaaHSi A" ivásí tkMt ' ' 11 l